# Uradni list C 342/6. s

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 342 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 656. september 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 342

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 656. september 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENTZASEDANJE 2021–2022Seje: 14.–17. februarja 2022SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENTZASEDANJE 2021–2022Seje: 14.–17. februarja 2022SPREJETA BESEDILA

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | torek 15. februarja 2022 |
| 2022/C 342/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o izzivih za mestna območja v obdobju po covidu-19 (2021/2075(INI)) | 2 |
| 2022/C 342/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o vplivu nacionalnih davčnih reform na gospodarstvo EU (2021/2074(INI)) | 14 |
| 2022/C 342/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo GMB151 (BCS-GM151-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D075506/01 – 2021/2947(RSP)) | 22 |
| 2022/C 342/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjen bombaž GHB614 (BCS-GHØØ2-5), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D076839/01 – 2021/3006(RSP)) | 29 |
| | sreda 16. februarja 2022 |
| 2022/C 342/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 Evropska centralna banka – letno poročilo za leto 2021 (2021/2063(INI)) | 35 |
| 2022/C 342/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 o poročilu o izvajanju o dobrobiti rejnih živali (2020/2085(INI)) | 45 |
| 2022/C 342/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 o letnem poročilu o dejavnostih evropske varuhinje človekovih pravic za leto 2020 (2021/2167(INI)) | 58 |
| 2022/C 342/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 o evropski strategiji za energijo iz obnovljivih virov na morju (2021/2012(INI)) | 66 |
| 2022/C 342/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 o oceni izvajanja člena 50 PEU (2020/2136(INI)) | 78 |
| 2022/C 342/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 o izvajanju šeste direktive o DDV: kaj je potrebno za zmanjšanje razlike v DDV v Uniji (2020/2263(INI)) | 88 |
| 2022/C 342/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 o izvajanju Direktive 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta o varnosti igrač (direktiva o varnosti igrač) (2021/2040(INI)) | 99 |
| 2022/C 342/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 o krepitvi Evrope v boju proti raku – za celovito in usklajeno strategijo (2020/2267(INI)) | 109 |
| | četrtek 17. februarja 2022 |
| 2022/C 342/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo 2021 (2021/2182(INI)) | 148 |
| 2022/C 342/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike – letno poročilo 2021 (2021/2183(INI)) | 167 |
| 2022/C 342/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju – letno poročilo za leto 2021 (2021/2181(INI)) | 191 |
| 2022/C 342/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o odpravi netarifnih in nedavčnih ovir na enotnem trgu (2021/2043(INI)) | 212 |
| 2022/C 342/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 s priporočili Komisiji o statutu za evropska čezmejna združenja in neprofitne organizacije (2020/2026(INL)) | 225 |
| 2022/C 342/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o krepitvi vloge mladih v Evropi: zaposlovanje in socialno okrevanje po pandemiji (2021/2952(RSP)) | 265 |
| 2022/C 342/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o prednostnih nalogah EU za 66. zasedanje Komisije OZN za položaj žensk (2022/2536(RSP)) | 276 |
| 2022/C 342/20 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o nedavnih dogodkih na področju človekovih pravic na Filipinih (2022/2540(RSP)) | 281 |
| 2022/C 342/21 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o smrtni kazni v Iranu (2022/2541(RSP)) | 286 |
| 2022/C 342/22 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o politični krizi v Burkini Faso (2022/2542(RSP)) | 290 |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropski parlament |
| | četrtek 17. februarja 2022 |
| 2022/C 342/23 | Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko glede korupcije in človekovih pravic (2021/2066(INI)) | 295 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

torek 15. februarja 2022

2022/C 342/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o izzivih za mestna območja v obdobju po covidu-19 (2021/2075(INI))

2

2022/C 342/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o vplivu nacionalnih davčnih reform na gospodarstvo EU (2021/2074(INI))

14

2022/C 342/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo GMB151 (BCS-GM151-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D075506/01 – 2021/2947(RSP))

22

2022/C 342/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjen bombaž GHB614 (BCS-GHØØ2-5), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D076839/01 – 2021/3006(RSP))

29

sreda 16. februarja 2022

2022/C 342/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 Evropska centralna banka – letno poročilo za leto 2021 (2021/2063(INI))

35

2022/C 342/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 o poročilu o izvajanju o dobrobiti rejnih živali (2020/2085(INI))

45

2022/C 342/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 o letnem poročilu o dejavnostih evropske varuhinje človekovih pravic za leto 2020 (2021/2167(INI))

58

2022/C 342/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 o evropski strategiji za energijo iz obnovljivih virov na morju (2021/2012(INI))

66

2022/C 342/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 o oceni izvajanja člena 50 PEU (2020/2136(INI))

78

2022/C 342/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 o izvajanju šeste direktive o DDV: kaj je potrebno za zmanjšanje razlike v DDV v Uniji (2020/2263(INI))

88

2022/C 342/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 o izvajanju Direktive 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta o varnosti igrač (direktiva o varnosti igrač) (2021/2040(INI))

99

2022/C 342/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 o krepitvi Evrope v boju proti raku – za celovito in usklajeno strategijo (2020/2267(INI))

109

četrtek 17. februarja 2022

2022/C 342/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo 2021 (2021/2182(INI))

148

2022/C 342/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike – letno poročilo 2021 (2021/2183(INI))

167

2022/C 342/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju – letno poročilo za leto 2021 (2021/2181(INI))

191

2022/C 342/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o odpravi netarifnih in nedavčnih ovir na enotnem trgu (2021/2043(INI))

212

2022/C 342/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 s priporočili Komisiji o statutu za evropska čezmejna združenja in neprofitne organizacije (2020/2026(INL))

225

2022/C 342/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o krepitvi vloge mladih v Evropi: zaposlovanje in socialno okrevanje po pandemiji (2021/2952(RSP))

265

2022/C 342/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o prednostnih nalogah EU za 66. zasedanje Komisije OZN za položaj žensk (2022/2536(RSP))

276

2022/C 342/20

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o nedavnih dogodkih na področju človekovih pravic na Filipinih (2022/2540(RSP))

281

2022/C 342/21

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o smrtni kazni v Iranu (2022/2541(RSP))

286

2022/C 342/22

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o politični krizi v Burkini Faso (2022/2542(RSP))

290

PRIPOROČILA

Evropski parlament

četrtek 17. februarja 2022

2022/C 342/23

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko glede korupcije in človekovih pravic (2021/2066(INI))

295

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | torek 15. februarja 2022 |
| 2022/C 342/24 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o zahtevi za odvzem imunitete Eleni Jončevi (2019/2155(IMM)) | 307 |
| 2022/C 342/25 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o zahtevi za zaščito privilegijev in imunitete Maria Borghezia (2021/2159(IMM)) | 310 |
| 2022/C 342/26 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o zahtevi za odvzem imunitete Jörgu Meuthenu (2021/2160(IMM)) | 311 |
| 2022/C 342/27 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o zahtevi za odvzem imunitete Álvaru Amaru (2021/2082(IMM)) | 313 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

torek 15. februarja 2022

2022/C 342/24

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o zahtevi za odvzem imunitete Eleni Jončevi (2019/2155(IMM))

307

2022/C 342/25

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o zahtevi za zaščito privilegijev in imunitete Maria Borghezia (2021/2159(IMM))

310

2022/C 342/26

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o zahtevi za odvzem imunitete Jörgu Meuthenu (2021/2160(IMM))

311

2022/C 342/27

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o zahtevi za odvzem imunitete Álvaru Amaru (2021/2082(IMM))

313

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | torek 15. februarja 2022 |
| 2022/C 342/28 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o osnutku sklepa Sveta o pristopu Evropske unije h Konvenciji o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov odprtega morja v severnem Tihem oceanu (12617/2021 – C9-0420/2021 – 2021/0184(NLE)) | 315 |
| 2022/C 342/29 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o številčni sestavi medparlamentarnih delegacij (2022/2547(RSO)) | 316 |
| 2022/C 342/30 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o delegirani uredbi Komisije z dne 5. novembra 2021 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2021/1139 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo glede časovnih obdobij in datumov za nedopustnost vlog za podporo (C(2021)7701 – 2021/2961(DEA)) | 319 |
| | sreda 16. februarja 2022 |
| 2022/C 342/31 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 16. februarja 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa za dokumentacijo o ulovu modroplavutega tuna (Thunnus thynnus) in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EU) št. 640/2010 (COM(2020)0670 – C9-0336/2020 – 2020/0302(COD)) | 320 |
| 2022/C 342/32 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce na podlagi vloge Francije – EGF/2021/005 FR/Airbus (COM(2021)0698 – C9-0011/2022 – 2021/0363(BUD)) | 324 |
| 2022/C 342/33 | P9_TA(2022)0035Železnice: podaljšanje začasnih ukrepov v zvezi z naložitvijo uporabnin – COVID-19 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2020/1429 glede trajanja referenčnega obdobja za uporabo začasnih ukrepov v zvezi z naložitvijo uporabnin za železniško infrastrukturo (COM(2021)0832 – C9-0001/2022 – 2021/0437(COD))P9_TC1-COD(2021)0437Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. februarja 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2020/1429 glede trajanja referenčnega obdobja za uporabo začasnih ukrepov v zvezi z naložitvijo uporabnin za železniško infrastrukturo | 328 |
| 2022/C 342/34 | P9_TA(2022)0036Makrofinančna pomoč Ukrajini ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Ukrajini (COM(2022)0037 – C9-0028/2022 – 2022/0026(COD))P9_TC1-COD(2022)0026Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. februarja 2022 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Ukrajini | 329 |
| | četrtek 17. februarja 2022 |
| 2022/C 342/35 | P9_TA(2022)0046Varovanje delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim, mutagenim in reprotoksičnim snovem pri delu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2004/37/ES o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (COM(2020)0571 – C9-0301/2020 – 2020/0262(COD))P9_TC1-COD(2020)0262Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 17. februarja 2022 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2004/37/ES o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu | 330 |
| 2022/C 342/36 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 1999/62/ES, 1999/37/ES in (EU) 2019/520 glede zaračunavanja pristojbin vozilom za uporabo določene infrastrukture (10542/1/2021 – C9-0423/2021 – 2017/0114(COD)) | 332 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek 15. februarja 2022

2022/C 342/28

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o osnutku sklepa Sveta o pristopu Evropske unije h Konvenciji o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov odprtega morja v severnem Tihem oceanu (12617/2021 – C9-0420/2021 – 2021/0184(NLE))

315

2022/C 342/29

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o številčni sestavi medparlamentarnih delegacij (2022/2547(RSO))

316

2022/C 342/30

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o delegirani uredbi Komisije z dne 5. novembra 2021 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2021/1139 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo glede časovnih obdobij in datumov za nedopustnost vlog za podporo (C(2021)7701 – 2021/2961(DEA))

319

sreda 16. februarja 2022

2022/C 342/31

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 16. februarja 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa za dokumentacijo o ulovu modroplavutega tuna (Thunnus thynnus) in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EU) št. 640/2010 (COM(2020)0670 – C9-0336/2020 – 2020/0302(COD))

320

2022/C 342/32

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce na podlagi vloge Francije – EGF/2021/005 FR/Airbus (COM(2021)0698 – C9-0011/2022 – 2021/0363(BUD))

324

2022/C 342/33

P9_TA(2022)0035Železnice: podaljšanje začasnih ukrepov v zvezi z naložitvijo uporabnin – COVID-19 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2020/1429 glede trajanja referenčnega obdobja za uporabo začasnih ukrepov v zvezi z naložitvijo uporabnin za železniško infrastrukturo (COM(2021)0832 – C9-0001/2022 – 2021/0437(COD))P9_TC1-COD(2021)0437Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. februarja 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2020/1429 glede trajanja referenčnega obdobja za uporabo začasnih ukrepov v zvezi z naložitvijo uporabnin za železniško infrastrukturo

328

2022/C 342/34

P9_TA(2022)0036Makrofinančna pomoč Ukrajini ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Ukrajini (COM(2022)0037 – C9-0028/2022 – 2022/0026(COD))P9_TC1-COD(2022)0026Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. februarja 2022 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Ukrajini

329

četrtek 17. februarja 2022

2022/C 342/35

P9_TA(2022)0046Varovanje delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim, mutagenim in reprotoksičnim snovem pri delu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2004/37/ES o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (COM(2020)0571 – C9-0301/2020 – 2020/0262(COD))P9_TC1-COD(2020)0262Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 17. februarja 2022 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2004/37/ES o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu

330

2022/C 342/36

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 1999/62/ES, 1999/37/ES in (EU) 2019/520 glede zaračunavanja pristojbin vozilom za uporabo določene infrastrukture (10542/1/2021 – C9-0423/2021 – 2017/0114(COD))

332

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

6.9.2022

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2021–2022

Seje: 14.–17. februarja 2022

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

torek 15. februarja 2022

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/2

---

P9_TA(2022)0022

Izzivi za mestna območja v obdobju po covidu-19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o izzivih za mestna območja v obdobju po covidu-19 (2021/2075(INI))

(2022/C 342/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) in zlasti naslova XVIII Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) in zlasti naslova XVIII Pogodbe,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/2221 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013, kar zadeva dodatne vire in ureditev izvrševanja, da se zagotovi pomoč za spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter za pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja družbe in gospodarstva (REACT-EU) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/2221 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013, kar zadeva dodatne vire in ureditev izvrševanja, da se zagotovi pomoč za spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter za pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja družbe in gospodarstva (REACT-EU) (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (2) (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (2) (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1059 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o posebnih določbah za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), ki ga podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj in instrumenti za zunanje financiranje (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1059 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o posebnih določbah za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), ki ga podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj in instrumenti za zunanje financiranje (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Sklada za pravični prehod (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Sklada za pravični prehod (5),

| — | ob upoštevanju Amsterdamskega pakta, ki je uvedel agendo EU za mesta, ki so jo 30. maja 2016 sporazumno sprejeli ministri EU, pristojni za mestno politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Amsterdamskega pakta, ki je uvedel agendo EU za mesta, ki so jo 30. maja 2016 sporazumno sprejeli ministri EU, pristojni za mestno politiko,

| — | ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic UNFCCC (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic UNFCCC (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum),

| — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030, zlasti cilja trajnostnega razvoja št. 11 o trajnostnih mestih in skupnostih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030, zlasti cilja trajnostnega razvoja št. 11 o trajnostnih mestih in skupnostih,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o mestni razsežnosti politik EU (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o mestni razsežnosti politik EU (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2018 o vlogi regij in mest EU pri izvajanju Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah (COP 21) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2018 o vlogi regij in mest EU pri izvajanju Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah (COP 21) (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2018 o vlogi mest v institucionalnem okviru Unije (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2018 o vlogi mest v institucionalnem okviru Unije (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o evropskem letu bolj zelenih mest 2022 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o evropskem letu bolj zelenih mest 2022 (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o dostopu do dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj za vse (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o dostopu do dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj za vse (10),

| — | ob upoštevanju izjave o agendi EU za mesta, o kateri so se ministri, pristojni za teritorialno kohezijo in mestno politiko, dogovorili 10. junija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o agendi EU za mesta, o kateri so se ministri, pristojni za teritorialno kohezijo in mestno politiko, dogovorili 10. junija 2015,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 24. junija 2016 o agendi EU za mesta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 24. junija 2016 o agendi EU za mesta,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. julija 2014 z naslovom Mestna razsežnost politik EU – glavne značilnosti agende EU za mesta (COM(2014)0490), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. julija 2014 z naslovom Mestna razsežnost politik EU – glavne značilnosti agende EU za mesta (COM(2014)0490),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. junija 2021 z naslovom Dolgoročna vizija za podeželska območja EU – do močnejših, povezanih, odpornih in uspešnih podeželskih območij do leta 2040 (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. junija 2021 z naslovom Dolgoročna vizija za podeželska območja EU – do močnejših, povezanih, odpornih in uspešnih podeželskih območij do leta 2040 (COM(2021)0345),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0101),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. oktobra 2020 z naslovom Unija enakosti: strateški okvir EU za Rome za enakost, vključevanje in udeležbo (COM(2020)0620), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. oktobra 2020 z naslovom Unija enakosti: strateški okvir EU za Rome za enakost, vključevanje in udeležbo (COM(2020)0620),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2020 o Uniji enakosti: strategija za enakost LGBTIQ za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2020 o Uniji enakosti: strategija za enakost LGBTIQ za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0698),

| — | ob upoštevanju nove leipziške listine o preobrazbeni moči mest za skupno dobro, ki je bila sprejeta na neformalnem ministrskem srečanju 30. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nove leipziške listine o preobrazbeni moči mest za skupno dobro, ki je bila sprejeta na neformalnem ministrskem srečanju 30. novembra 2020,

| — | ob upoštevanju nove agende za mesta, sprejete na konferenci Združenih narodov o bivališčih in trajnostnem razvoju mest (Habitat III) 20. oktobra 2016 v Quitu v Ekvadorju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nove agende za mesta, sprejete na konferenci Združenih narodov o bivališčih in trajnostnem razvoju mest (Habitat III) 20. oktobra 2016 v Quitu v Ekvadorju,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o stanju evropskih mest za leto 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o stanju evropskih mest za leto 2016,

| — | ob upoštevanju globalne vodilne pobude agencije OZN za ženske z naslovom Varna mesta in varni javni prostori za ženske in dekleta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne vodilne pobude agencije OZN za ženske z naslovom Varna mesta in varni javni prostori za ženske in dekleta,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, ki je bila na voljo za podpis od 11. maja 2011 v Istanbulu v Turčiji (v nadaljnjem besedilu: Istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, ki je bila na voljo za podpis od 11. maja 2011 v Istanbulu v Turčiji (v nadaljnjem besedilu: Istanbulska konvencija),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za promet in turizem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za promet in turizem,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A9-0352/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A9-0352/2021),

| A. | ker so v krizi zaradi covida-19 najbolj na udaru mesta, ki se srečujejo z upadom gospodarske dejavnosti, visokimi stopnjami okužb, nizko stopnjo precepljenosti in pogosto s pomanjkanjem sredstev; ker so se zaradi pandemije še povečale prevladujoče pomanjkljivosti mestnih območij in razkrile njihove slabosti; |
| --- | --- |

A.

ker so v krizi zaradi covida-19 najbolj na udaru mesta, ki se srečujejo z upadom gospodarske dejavnosti, visokimi stopnjami okužb, nizko stopnjo precepljenosti in pogosto s pomanjkanjem sredstev; ker so se zaradi pandemije še povečale prevladujoče pomanjkljivosti mestnih območij in razkrile njihove slabosti;

| B. | ker so se zaradi pandemije še povečale dolgotrajne neenakosti v mestih; ker so ljudje v ranljivem položaju postali še bolj ranljivi; ker se mesta srečujejo z izzivi, kot so cenovno dostopna stanovanja, brezdomstvo, socialna izključenost, revščina in slaba dostopnost javnih, zdravstvenih in drugih bistvenih storitev; |
| --- | --- |

B.

ker so se zaradi pandemije še povečale dolgotrajne neenakosti v mestih; ker so ljudje v ranljivem položaju postali še bolj ranljivi; ker se mesta srečujejo z izzivi, kot so cenovno dostopna stanovanja, brezdomstvo, socialna izključenost, revščina in slaba dostopnost javnih, zdravstvenih in drugih bistvenih storitev;

| C. | ker v mestih živi 72 % prebivalcev EU; ker morajo biti mesta neposredno vključena v okrevanje po krizi zaradi covida-19; ker je treba pri okrevanju odpraviti dolgotrajne slabosti in se ne osredotočati zgolj na zdravstvene posledice covida-19, ampak obravnavati zakoreninjene neenakosti; |
| --- | --- |

C.

ker v mestih živi 72 % prebivalcev EU; ker morajo biti mesta neposredno vključena v okrevanje po krizi zaradi covida-19; ker je treba pri okrevanju odpraviti dolgotrajne slabosti in se ne osredotočati zgolj na zdravstvene posledice covida-19, ampak obravnavati zakoreninjene neenakosti;

| D. | ker bodo morala večja in manjša mesta in funkcionalna mestna območja upoštevati, da se posledice pandemije razlikujejo glede na spol; ker zaradi karantene in zahtev za omejevanje socialnih stikov ženske bolj ogroža nasilje na podlagi spola, hkrati pa je bil omejen njihov dostop do podpornih omrežij, socialnih storitev ter ustanov za spolno in reproduktivno zdravje; |
| --- | --- |

D.

ker bodo morala večja in manjša mesta in funkcionalna mestna območja upoštevati, da se posledice pandemije razlikujejo glede na spol; ker zaradi karantene in zahtev za omejevanje socialnih stikov ženske bolj ogroža nasilje na podlagi spola, hkrati pa je bil omejen njihov dostop do podpornih omrežij, socialnih storitev ter ustanov za spolno in reproduktivno zdravje;

| E. | ker je neenakost na metropolitanskih območjih največja, kar zadeva dostop do bistvenih virov, kot so zdravstvo, izobrazba ali digitalizacija, še posebej za ljudi v ranljivem položaju; ker so potrebna trajnejša prizadevanja za boj proti različnim oblikam diskriminacije in neenakosti; |
| --- | --- |

E.

ker je neenakost na metropolitanskih območjih največja, kar zadeva dostop do bistvenih virov, kot so zdravstvo, izobrazba ali digitalizacija, še posebej za ljudi v ranljivem položaju; ker so potrebna trajnejša prizadevanja za boj proti različnim oblikam diskriminacije in neenakosti;

| F. | ker je digitalni razkorak presečen in zajema vse kategorije, vključno spolne, generacijske in socialne razlike, med pandemijo covida-19 pa se je še povečal; ker številna gospodinjstva in izobraževalne ustanove nimajo dostopa do ustrezne sodobne digitalne opreme; |
| --- | --- |

F.

ker je digitalni razkorak presečen in zajema vse kategorije, vključno spolne, generacijske in socialne razlike, med pandemijo covida-19 pa se je še povečal; ker številna gospodinjstva in izobraževalne ustanove nimajo dostopa do ustrezne sodobne digitalne opreme;

| G. | ker je izguba delovnih mest po ocenah večja v velikih mestih kot drugje, kar je še posebej močno prizadelo nizkokvalificirane delavce, samozaposlene in delavce migrante ter delavce na prekarnih pogodbah; ker je največje tveganje za brezposelnost pri mladih, katerih izobraževanje, poti za usposabljanje in osebni razvoj so ovirani, saj mnogi namreč ne najdejo možnosti za prakso ali vajeništvo, ki je pogoj za zaključek šolanja; |
| --- | --- |

G.

ker je izguba delovnih mest po ocenah večja v velikih mestih kot drugje, kar je še posebej močno prizadelo nizkokvalificirane delavce, samozaposlene in delavce migrante ter delavce na prekarnih pogodbah; ker je največje tveganje za brezposelnost pri mladih, katerih izobraževanje, poti za usposabljanje in osebni razvoj so ovirani, saj mnogi namreč ne najdejo možnosti za prakso ali vajeništvo, ki je pogoj za zaključek šolanja;

| H. | ker je pandemija covida-19 imela resne ekonomske posledice za kulturni in športni sektor, kar je privedlo do recesije in izgube delovnih mest; ker mestna območja, zlasti metropolitanska, potrebujejo dovolj sredstev za kulturni in ustvarjalni sektor, da bodo lahko omogočila osebni razvoj njihovih prebivalcev; |
| --- | --- |

H.

ker je pandemija covida-19 imela resne ekonomske posledice za kulturni in športni sektor, kar je privedlo do recesije in izgube delovnih mest; ker mestna območja, zlasti metropolitanska, potrebujejo dovolj sredstev za kulturni in ustvarjalni sektor, da bodo lahko omogočila osebni razvoj njihovih prebivalcev;

| I. | ker so velika in manjša mesta ter funkcionalna mestna območja, kot so metropolitanska območja, ključni ekonomski stebri za spodbujanje rasti, ustvarjanje delovnih mest in večjo konkurenčnost Unije v globaliziranem gospodarstvu; ker lahko funkcionalna mestna območja in srednje velika mesta kljub velikim razlikam v kakovosti storitev med mestnimi in podeželskimi območji, delujejo kot gonilna sila privlačnosti in razvoja podeželja ter okoliškim podeželskim in redko poseljenim območjem zagotovijo dostop do številnih storitev; |
| --- | --- |

I.

ker so velika in manjša mesta ter funkcionalna mestna območja, kot so metropolitanska območja, ključni ekonomski stebri za spodbujanje rasti, ustvarjanje delovnih mest in večjo konkurenčnost Unije v globaliziranem gospodarstvu; ker lahko funkcionalna mestna območja in srednje velika mesta kljub velikim razlikam v kakovosti storitev med mestnimi in podeželskimi območji, delujejo kot gonilna sila privlačnosti in razvoja podeželja ter okoliškim podeželskim in redko poseljenim območjem zagotovijo dostop do številnih storitev;

| J. | ker so na mestnih območjih na vrhu seznama obstoječih izzivov tudi izredne podnebne razmere in demografski izzivi; ker je navsezadnje treba zaradi številnosti teh izzivov uporabiti celosten pristop, ki bo združeval različne sektorje in iskal rešitve, ki bodo upoštevale sektorske potrebe; |
| --- | --- |

J.

ker so na mestnih območjih na vrhu seznama obstoječih izzivov tudi izredne podnebne razmere in demografski izzivi; ker je navsezadnje treba zaradi številnosti teh izzivov uporabiti celosten pristop, ki bo združeval različne sektorje in iskal rešitve, ki bodo upoštevale sektorske potrebe;

| K. | ker se je ob zahtevah za omejevanje fizičnih stikov še močneje pokazalo, da ni dovolj ustreznih parkov, zelenih površin in mest na prostem za rekreacijo, pa tudi da v funkcionalnih urbanih območjih ter njihovi okolici ni ustrezne prometne infrastrukture in infrastrukture za alternativne načine prevoza; |
| --- | --- |

K.

ker se je ob zahtevah za omejevanje fizičnih stikov še močneje pokazalo, da ni dovolj ustreznih parkov, zelenih površin in mest na prostem za rekreacijo, pa tudi da v funkcionalnih urbanih območjih ter njihovi okolici ni ustrezne prometne infrastrukture in infrastrukture za alternativne načine prevoza;

| L. | ker so s krizo zaradi covida-19 povečali izzivi, kot sta prevoz hrane in zdravil ter zagotavljanje zdravstvenih storitev, poudarila pa je tudi resne pomanjkljivosti v zdravstveni infrastrukturi in strokovnem usposabljanju zdravstvenih delavcev o tem, kako se odzvati na pandemije ali druge izredne zdravstvene razmere; |
| --- | --- |

L.

ker so s krizo zaradi covida-19 povečali izzivi, kot sta prevoz hrane in zdravil ter zagotavljanje zdravstvenih storitev, poudarila pa je tudi resne pomanjkljivosti v zdravstveni infrastrukturi in strokovnem usposabljanju zdravstvenih delavcev o tem, kako se odzvati na pandemije ali druge izredne zdravstvene razmere;

| M. | ker je stanovanjska pravica univerzalna pravica, zato bi morale države članice oblikovati posebne strategije in ustrezne ukrepe za premagovanje ovir za pravico do stanovanja; ker so potrebne naložbe v cenovno dostopna stanovanja; |
| --- | --- |

M.

ker je stanovanjska pravica univerzalna pravica, zato bi morale države članice oblikovati posebne strategije in ustrezne ukrepe za premagovanje ovir za pravico do stanovanja; ker so potrebne naložbe v cenovno dostopna stanovanja;

| N. | ker urbana območja predstavljajo največji delež v porabi energije in emisijah toplogrednih plinov v EU in imajo s tem osrednjo vlogo v njenem boju proti podnebnim spremembam; ker bodo velik in manjša mesta ter funkcionalna mestna območja potrebovala obsežno urbano gradnjo in vzpostavitev krožnega gospodarstva, ki jim bosta pomagala ublažiti emisije toplogrednih plinov, omejiti globalno segrevanje, zmanjšati zastoje, pri reciklaži odpadkov in zagotoviti trajnost gospodarstva; |
| --- | --- |

N.

ker urbana območja predstavljajo največji delež v porabi energije in emisijah toplogrednih plinov v EU in imajo s tem osrednjo vlogo v njenem boju proti podnebnim spremembam; ker bodo velik in manjša mesta ter funkcionalna mestna območja potrebovala obsežno urbano gradnjo in vzpostavitev krožnega gospodarstva, ki jim bosta pomagala ublažiti emisije toplogrednih plinov, omejiti globalno segrevanje, zmanjšati zastoje, pri reciklaži odpadkov in zagotoviti trajnost gospodarstva;

| O. | ker naj bi se svetovno mestno prebivalstvo do leta 2050 povečalo za do tri milijarde ljudi, dve tretjini svetovnega prebivalstva pa bosta živeli v mestih in porabili 75 % svetovnih naravnih virov ter ustvarili 50 % svetovnih odpadkov in več kot 60 % emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

O.

ker naj bi se svetovno mestno prebivalstvo do leta 2050 povečalo za do tri milijarde ljudi, dve tretjini svetovnega prebivalstva pa bosta živeli v mestih in porabili 75 % svetovnih naravnih virov ter ustvarili 50 % svetovnih odpadkov in več kot 60 % emisij toplogrednih plinov;

| P. | ker ima javni prevoz pomembno vlogo v boju proti prometni revščini; ker je zato nujno potrebno hitro pospešiti naložbe v trajnostni javni prevoz in izboljšanje dostopa do njega, infrastrukturo za hojo in kolesarjenje ter varnost udeležencev v cestnem prometu, zlasti uporabnikov z omejeno mobilnostjo in drugih invalidov; |
| --- | --- |

P.

ker ima javni prevoz pomembno vlogo v boju proti prometni revščini; ker je zato nujno potrebno hitro pospešiti naložbe v trajnostni javni prevoz in izboljšanje dostopa do njega, infrastrukturo za hojo in kolesarjenje ter varnost udeležencev v cestnem prometu, zlasti uporabnikov z omejeno mobilnostjo in drugih invalidov;

| Q. | ker se vsa evropska mesta sooča z rekordno visokimi cenami energije, kar lahko ogrozi gospodarsko okrevanje po pandemiji; |
| --- | --- |

Q.

ker se vsa evropska mesta sooča z rekordno visokimi cenami energije, kar lahko ogrozi gospodarsko okrevanje po pandemiji;

| R. | ker nepogrešljiv element v zasnovi in izvajanju vseh programov EU predstavljata upravljanje na več ravneh ter aktivno vključevanje mestnih organov na podlagi usklajenega ukrepanja Unije, držav članic ter regionalnih in lokalnih organov po načelu partnerstva, kot določa uredba o skupnih določbah; ker so mestni organi pristojni za izbiro projektov, ki se financirajo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (v nadaljnjem besedilu: ESRR), za trajnostni razvoj mest in v okviru nove evropske pobude za mesta, ki za novo programsko obdobje nadomešča inovativne ukrepe v mestih in ponuja dodatne priložnosti za preskušanje novih rešitev in pristopov, vključno s tistimi, ki podpirajo mestna območja v obdobju po pandemiji covida-19; |
| --- | --- |

R.

ker nepogrešljiv element v zasnovi in izvajanju vseh programov EU predstavljata upravljanje na več ravneh ter aktivno vključevanje mestnih organov na podlagi usklajenega ukrepanja Unije, držav članic ter regionalnih in lokalnih organov po načelu partnerstva, kot določa uredba o skupnih določbah; ker so mestni organi pristojni za izbiro projektov, ki se financirajo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (v nadaljnjem besedilu: ESRR), za trajnostni razvoj mest in v okviru nove evropske pobude za mesta, ki za novo programsko obdobje nadomešča inovativne ukrepe v mestih in ponuja dodatne priložnosti za preskušanje novih rešitev in pristopov, vključno s tistimi, ki podpirajo mestna območja v obdobju po pandemiji covida-19;

Vključujoča mesta

| 1. | priznava socialno, ekonomsko, teritorialno, kulturno in zgodovinsko raznolikost mestnih območij v Uniji in poudarja, da je treba nasloviti izzive, kot sta segregacija in revščina; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da ima gostota mest sicer številne prednosti v smislu trajnostnega življenja, vendar lahko visoka koncentracija prebivalstva na nekaterih mestnih območjih slabo vpliva tudi na cenovno dostopnost stanovanj, raven onesnaženosti, kakovost življenja ter tveganje za diskriminaciji, revščino, neenakost in socialno izključenost; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je pandemija covida-19 še povečala trend izseljevanja iz nerazvitih mestnih območij, ki pogosto nimajo dovolj lastnih sredstev, da bi prebivalcem zagotovila kakovostne javne storitve; spodbuja Komisijo, naj pripravi priporočila in spodbuja izmenjavo dobre prakse v zvezi z administrativno-teritorialno organizacijo in reformami med državami članicami; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva države članice, naj oblikujejo pozitivne ukrepe, ki bodo spodbujali vključevanje marginaliziranih skupnosti, kot so invalidi, bolj izolirani starejši, brezdomci, migranti in begunci ter etnične manjšine, kot so Romi; poziva, naj bo financiranje usmerjeno na lokalno raven, tudi na mestnih območjih, zlasti na metropolitanskih območjih, pa tudi regionalnih in nacionalnih ravneh ter na ravni EU, da bi trajnostno podprli te marginalizirane skupnosti; opozarja, da so poleg zadostnih nacionalnih sredstev, strukturni skladi bistvenega pomena za uspešno izvajanje političnih ukrepov, predlaganih v strateškem okviru EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov; poudarja vlogo mestnih organov pri zagotavljanju, da bodo ti ukrepi odražali dejanske potrebe romskih skupnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja ključno vlogo dostopnosti v mestih, da se invalidom v celoti omogoči uresničevanje pravice do mobilnosti, študija in dela; poziva Komisijo, naj spodbuja popolno vključenost in zagotovi dostop do sredstev za razvoj mest, da se zagotovi polna dostopnost za invalide; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da si je treba z naložbami in reformami prizadevati za stabilna in visokokakovostna delovna mesta, boljšo javno infrastrukturo in storitve, več socialnega dialoga, podporo za vključenost in integracijo prikrajšanih skupin, tudi s krepitvijo sistemov socialne zaščite in socialnega varstva, če želimo, da mestno gospodarstvo okreva, ne da bi bil kdo zapostavljen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da potrebujemo okvir EU v podporo lokalnih in nacionalnih strategij za boj proti brezdomstvu in za enak dostop do dostojnih stanovanj za vse s spodbujanjem integriranega pristopa, ki združuje stanovanjsko podporo, socialno varnost in zdravstvene storitve ter dejavno vključevanje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, države članice ter lokalne in regionalne oblasti, naj oblikujejo posebne strategije in ustrezne ukrepe za premagovanje ovir pri uveljavljanju pravice do stanovanja, kot so diskriminacija, financializacija, špekulacije, turistifikacija, zlorabe pri posojilih in prisilne izselitve; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da bi morali stanovanjske storitve splošnega gospodarskega pomena določati nacionalni, regionalni ali lokalni organi, saj ti lahko opredelijo in obravnavajo potrebe po stanovanjih in življenjske razmere različnih skupin, ki se lahko močno razlikujejo med podeželskimi in urbanimi območji, in ker imajo ključno vlogo pri dobro usmerjenem odločanju; poziva Komisijo, naj v predpisih o storitvah splošnega gospodarskega pomena prilagodi opredelitev ciljne skupine socialnih in javno financiranih stanovanj ter nacionalnim, regionalnim in lokalnim organom omogoči, da podprejo stanovanja za vse skupine, ki svojih potreb po dostojnih in cenovno dostopnih stanovanjih ne morejo izpolniti pod tržnimi pogoji, hkrati zagotovi, da se najbolj prikrajšanim dodeli dovolj sredstev, in tako sprosti naložbe in zagotovi cenovno dostopna stanovanja, nevtralnost lastništva stanovanj in trajnosten urbani razvoj ter ustvari socialno raznolike soseske in okrepi socialno kohezijo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo in države članice, naj dodatno povečajo naložbe v socialna, javna, energijsko učinkovita, primerna in cenovno dostopna stanovanja ter naj odpravijo brezdomstvo in izključenost s stanovanjskega trga EU; v zvezi s tem poziva k naložbam prek ESRR, Sklada za pravični prehod, sklada InvestEU, ESS+, programa Obzorje Evropa, instrumenta NextGenerationEU ter zlasti mehanizma za okrevanje in odpornost, naložbene pobude v odziv na koronavirus in naložbene pobude v odziv na koronavirus plus; poziva k boljšemu sodelovanju med temi instrumenti; pozdravlja financiranje posojil za socialna in ugodna stanovanjska posojila prek programa InvestEU in širšega portfelja Evropske investicijske banke (v nadaljnjem besedilu EIB); poziva Komisijo in države članice, naj socialni napredek skupaj z zelenim in digitalnim prehodom kot prednostno naložbo vključijo v mehanizem za okrevanje in odpornost, da bi zaščitili ranljive skupine pred negativnim vplivom sedanje krize, ter naj v načrte za okrevanje in odpornost vključijo načrte za socialni napredek, pri čemer naj opišejo, kako se bodo izvajala načela evropskega stebra socialnih pravic in kam bodo usmerjene socialne naložbe, vključno z naložbami v socialna stanovanja; nujno poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo sredstva, ki jih zagotavlja EU, in financiranje, ki ga zagotavlja EIB, dostopnejša za lokalne in regionalne ponudnike socialnih in javnih cenovno dostopnih stanovanj; poziva EIB, naj poskuša povečati ustrezna posojila prek ciljno usmerjene tehnične podpore in tesnejšega sodelovanja s finančnimi posredniki in državami članicami; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opozarja na socialno-ekonomske izzive mestnih središč, zlasti metropolitanskih območij z večjim številom migrantov in beguncev ter drugih ljudi v ranljivem položaju; opozarja, da imajo mesta osrednjo vlogo pri vzpostavljanju vključujočih, dostopnih in odprtih skupnosti, kjer nihče ni zapostavljen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da migracije neposredno vplivajo na vključenost v mestih in zahtevajo prilagojene odzive politike; želi spomniti, da lahko akcijski načrt EU za integracijo in vključevanje za obdobje 2021–2027 pripomore h gradnji vključujočih in kohezivnih družb in ciljno usmerjanje programov na najbolj prikrajšane soseščine; dodaja, da so tudi strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, ključno orodje za ustvarjanje delovnih mest, zmanjšanje revščine in izboljšanje dostopa do storitev na mestnih območjih; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da otroci v ogroženih mestnih predelih pogosto občutijo več dejavnikov tveganja, kot so slaba stanovanja, diskriminacija, nasilje in neenak dostop do storitev, kot so otroško varstvo, zdravstveno varstvo in izobraževanje; poziva države članice, naj podprejo lokalne sisteme jamstva za otroke, da se bodo rešili konkretni izzivi mestne revščine otrok; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja vlogo mest pri doseganju enakosti spolov in ponavlja, da bi bilo treba v skladu z uredbo o skupnih določbah s pri vseh ukrepih kohezijske politike, in sicer pri njihovi pripravi, izvajanju, spremljanju, poročanju in ocenjevanju, upoštevati enakost spolov kot vodilno načelo; poudarja, da bi bilo treba pri ukrepih za premostitev razlik med spoloma v okviru kohezijske politike uporabiti presečni pristop, ki bi temeljil na nacionalnih strateških okvirih za enakost spolov, da bi sprejeli ustrezne ukrepe za preprečevanje vsakršne diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; poleg tega poudarja, da upravičenci do sredstev programov kohezijske politike ne bi smeli sprejemati diskriminatornih politik, sploh pa ne proti manjšinam, kot je skupnost LGBTI; poziva k zavrnitvi zahtevkov morebitnih upravičencev, vključno z regionalnimi ali lokalnimi organi, ki so sprejeli diskriminatorne politike do pripadnikov skupnosti LGBTI, kot je razglasitev „območij brez LGBT“; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da so ženske poleg zdravstvenih tveganj tudi bolj izpostavljene ekonomskim tveganjem zaradi pandemije covida-19; priznava, da je za urbano gospodarsko okrevanje po pandemiji bistveno podpreti ženske v formalnih in neformalnih sektorjih ter izboljšati vključevanje žensk v načrtovanje politik za regionalni in mestni razvoj s poudarkom na oblikovanju mest in skupnosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opozarja na veliko pomanjkanje podatkov glede na spol na področju kohezijske politike in urbanističnega načrtovanja ter poziva države članice, naj začnejo uporabljati metode zbiranja podatkov s podatki, ločenimi glede na spol; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da se je zaradi pandemije covida-19 povečalo nasilje v družini; poziva države članice, naj dodelijo sredstva kohezijske politike in mobilizirajo mestne organe, da bi se odzvali na globalni porast nasilja na podlagi spola; poziva mesta Evropske unije, naj razvijejo, izvajajo in ocenijo celovite pristope k preprečevanju spolnega nadlegovanja ter nasilja na podlagi spola na javnih mestih ter odzivanju nanju, pri čemer naj se zavežejo načelom globalne vodilne pobude agencije OZN za ženske o varnih mestih in varnem javnem prostoru za ženske in dekleta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva vse države članice, naj nujno zaključijo ratifikacijo Istanbulske konvencije o preprečevanju nasilja nad ženskami in boju proti njemu; poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajo za boj proti vsem oblikam nasilja na podlagi spola in sprejme potrebne ukrepe za opredelitev nasilja na podlagi spola kot novega področja kaznivih dejanj, ki bo uvrščeno na seznam v členu 83(1) PDEU; |
| --- | --- |

18.

| 19. | priznava, da so ženske kot glavne oskrbovalke v formalnem in neformalnem okolju obremenjene, in se zaveda družbene vrednosti te oskrbe, zlasti med koronavirusno krizo; se zaveda, da 80 % storitev oskrbe v vsej EU opravijo (neplačani) neformalni oskrbovalci, med katerimi je 75 % žensk; poudarja pomembno vlogo evropskih kohezijskih skladov pri zagotavljanju naložb v storitve oskrbe; pozdravlja, da namerava Komisija predstaviti evropsko strategijo o oskrbi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opozarja na brezposelnost, zlasti med mladimi, ki se je zaradi pandemije covida-19 še povečala; poziva države članice, naj mestne organe aktivno vključijo v pripravo programov, s katerimi bi odgovorili na potrebe mladih v mestih, in oblikovanje politik, ki se bodo osredotočale na duševno zdravje in dobrobit mladih, ki so po pandemiji covida-19 še kako potrebne; |
| --- | --- |

20.

Trajnostna mesta

| 21. | poudarja pomen trajnostnega razvoja mest, vključno s trajnostnim in cenovno dostopnim javnim prevozom, za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo Unije, kakovost življenja prebivalcev in doseganje ciljev o podnebni nevtralnosti najpozneje do leta 2050; želi spomniti na priložnosti, ki jih za mesta ponuja pobuda Bauhaus, in na njena vodilna načela, med katerimi so trajnostnost, upravljanje na več ravneh, estetika in vključenost; |
| --- | --- |

21.

| 22. | priznava, da bi bilo treba v odgovor na pandemijo covida-19, zeleni in digitalni prehod uvesti usklajeno strategijo, s katero bi utrli pot gospodarskemu okrevanju, ki pospešuje trajnostni prehod; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Unijo in države članice, naj v skladu s svojimi zavezami iz Pariškega sporazuma in cilji trajnostnega razvoja OZN dajo prednost okvirom krožnega gospodarstva, naložbam v energijo iz obnovljivih virov, trajnostni in cenovno dostopni mobilnost v mestih in predmestjih (zlasti omrežju kolesarskih stez), alternativni prometni infrastrukturi na mestnih območjih in v njihovi okolici, ustreznem vzdrževanju obstoječe infrastrukture in hitrim naložbam v zeleno infrastrukturo, parke, zelene in rekreacijske objekte na prostem in jih podpirajo ter pri tem spoštujejo načeli, da se ne škoduje bistveno in energijske učinkovitosti na prvem mestu; ugotavlja, da so pobude, kot je novi evropski Bauhaus, priložnost, da mesta predstavijo val prenove (11) in projekte, katerih prednostne naloge so krožno gospodarstvo, trajnostnost in biotska raznovrstnost; pozdravlja, da bo novi evropski Bauhaus zasledoval participativni in interdisciplinarni pristop za gradnjo trajnostnega okolja za prebivanje ljudi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da je pandemija covida-19 pokazala potrebo po novih rešitvah za urbanistično načrtovanje in mobilnost v mestih, da bi mestna območja postala odpornejša in prilagodljivejša na povpraševanje po mobilnosti, in da bi bilo treba krizo videti kot priložnost za zmanjšanje prometnih zastojev in emisij toplogrednih plinov; poziva k naložbam v mobilnost v mestih z okolju prijaznimi prometnimi sistemi; poudarja, da je treba spodbujati in razvijati trajnostne sisteme javnega prevoza na mestnih območjih ter zmogljivost javnega prevoza prilagoditi vse večjemu povpraševanju po vsakodnevnemu prevozu v mestna središča in iz njih; poziva države članice, naj ponovno ocenijo svoje naložbe v mobilnost v mestih in dajo prednost digitalni infrastrukturi, ki bo koristila vsem potnikom, tudi ljudem z zmanjšano mobilnostjo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja, da namerava Komisija sodelovati z mesti in državami članicami, da bi zagotovila, da bodo vsa velika mesta in urbana vozlišča v vseevropskem prometnem omrežju (TEN-T), do leta 2030 pripravila trajnostne načrte za trajnostno mobilnost v mestih; v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj tesno sodelujejo z regijami in mesti, zlasti čezmejno, da bi okrepili in dokončali ustrezno manjkajočo infrastrukturo na zadnjem delu poti ter multimodalne in čezmejne povezave po celotnem omrežju TEN-T; izpostavlja, da so številna evropska pristanišča v bližini mestnih središč in so pomembna prometna vozlišča v omrežju TEN-T; |
| --- | --- |

25.

| 26. | meni, da bi morala Komisija zagotoviti, da bo dostop do programov financiranja EU za mobilnost v mestih, kot so ESRR, Kohezijski sklad in instrument za povezovanje Evrope, pogojen s sedanjimi ali prihodnjimi načrti za trajnostno mobilnost v mestih; poudarja, da lahko kohezijska politika pomaga izkoristiti potencial umetne inteligence in modela pametnih mest, na primer z izboljšanjem upravne zmogljivosti ter digitalnih znanj in spretnosti, ter da bi morala spodbujati prehod z eksperimentalne faze na širjenje pobud za pametna mesta s financiranjem in s tem povezano podporo; poziva Komisijo, naj preuči načine za podporo mestom pri pripravi njihovih načrtov za trajnostno mobilnost v skladu z najvišjimi standardi; poudarja, da bi morala Komisija, države članice in regije lokalnim organom pomagati, kadar koli je to mogoče, da bi dosegle ta cilj; poleg tega pozdravlja namero EIB, da bo sodelovala z javnimi organi pri podpiranju ambicioznih naložbenih programov za spodbujanje trajnostne mobilnosti na lokalni in regionalni ravni, tudi prek načrtov za trajnostno mobilnost v mestih in projektov javnega potniškega prometa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da so omejitve gibanja in sanitarni ukrepi močno vplivali na povpraševanje po mobilnosti in izbiro načinov prevoza, tako da so ljudje manj uporabljali javni prevoz; poziva k deljenju dobrih praks, pridobljenih pri izvajanju enotnega in multimodalnega sistema za izdajanje vozovnic, ki ljudem omogoča uporabniku prijaznejše in varnejše gibanje med mestnimi območji v EU in znotraj njih; |
| --- | --- |

27.

| 28. | spodbuja Komisijo, naj spodbuja izmenjavo dobre prakse med mesti o trajnostnem urbanizmu in infrastrukturi, zelenem urbanističnem načrtovanju, čisti energiji, energijski učinkovitosti, brezemisijskem javnem prevozu, mobilnosti pešcev in kolesarjev, učinkovitem gospodarjenju z vodnimi viri ter trajnostnem in krožnem ravnanju z odpadki; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva k spremembi smernic Komisije o razvoju in izvajanju načrtov za trajnostno mobilnost v mestih; poziva, naj se s temi načrti spodbuja večmodalnost in obravnavajo posledice prevelike koncentracije prebivalstva v nekaterih mestnih območjih, kot so zastoji in naraščajoči stroški prevoza, na primer z uravnoteženimi socialno-ekonomskimi rešitvami, da načrti ne bodo diskriminatorni; |
| --- | --- |

29.

| 30. | prosi Komisijo, naj se pri prihodnji reviziji svežnja o mobilnosti v mestih zavzema za usklajevanje med varnostnimi in trajnostnimi ukrepi na mestnih območjih; spodbuja možnosti parkiranja pri vstopu v mestna območja (kot so sistemi „parkiraj in se pelji“), da bi zagotovili preprost dostop do različnih načinov javnega prevoza, da bi znatno zmanjšali zastoje v mestih, emisije CO2 ter notranja nadzemna in podzemna parkirišča v mestih, pa tudi obnovili in povečali privlačnost mestnih središč ter pritegnili potencialne stranke, da bi podprli oslabljeni maloprodajni sektor po pandemiji in povečali lokalno vrednost; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da bo zaradi naraščajočih cen energije gospodarsko okrevanje težje; poziva k sprejetju ustreznih ukrepov za napredek energetske unije in povečanje odpornosti evropskega energetskega trga; poudarja, da mora biti energija v mestih cenejša za vse, zato spodbuja uvedbo obsežnih programov za izolacijo stavb in namestitev sončnih panelov na strehe; poudarja, da bi bilo treba opolnomočiti lokalne skupnosti na področju pridobivanja energije iz obnovljivih virov, da bi zmanjšali porabo energije, dodatno razogljičili energetski sistem in da bi družba imela koristi od lokalnega trga energije; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva k ukrepom za izboljšanje kakovosti zraka v mestih, da bi čim bolj zmanjšali tveganja za zdravje ljudi, in za boj proti okoljskemu hrupu, katerega raven narašča na urbanih območjih; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ugotavlja, da nove naprave za osebno mobilnost (med drugim električni skiroji, električna kolesa) vzbujajo številne pomisleke v zvezi z varnostjo na urbanih območjih; spodbuja Komisijo, naj izda smernice za države članice o upravljanju teh varnostnih vidikov; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ugotavlja, da se je med pandemijo covida-19 povečal sektor dostave na dom, kar je privedlo do nastanka novih vrst platformnega dela in poslovnih modelov na urbanih območjih; priznava, da so potrebna priporočila o varnosti dostavnega osebja in usposabljanju o digitalnih orodjih, ki jih uporabljajo, kot so aplikacije in interaktivne platforme; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opozarja, da skoraj 40 % vseh smrtnih žrtev v cestnem prometu v Evropi življenje izgubi na mestnih območjih; ponovno ugotavlja, da je prekoračitev dovoljene hitrosti glavni vzrok za približno 30 % prometnih nesreč s smrtnim izidom in oteževalni dejavnik v večini nesreč; poziva Komisijo, naj uporabi pričakovano priporočilo o hitrosti in določi 30 km/h kot najvišjo privzeto hitrost na mestnih območjih in območjih z veliko pešci in kolesarji, z možnostjo višjih omejitev na glavnih hitrih cestah in ustrezne zaščite izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu; pozdravlja, da je bil ponovno potrjen dolgoročni strateški cilj EU o prometu skoraj brez smrtnih žrtev in brez hudih poškodb na evropskih cestah do leta 2050, tako imenovana „vizija nič“, in srednjeročni cilj o zmanjšanju števila smrtnih žrtev in hudih poškodb za polovico do leta 2030; zato poziva Komisijo, naj varnost v cestnem prometu bolje vključi v smernice načrta za trajnostno mobilnost v mestih, in poziva lokalne organe, naj varnost v cestnem prometu spodbujajo s pobudami za ozaveščanje, ustreznimi ukrepi in možnostmi financiranja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | svari, da so mesta izrazito izpostavljena posledicam podnebnih sprememb; je močno zaskrbljen zaradi vse intenzivnejših in pogostejših vročinskih valov, ki so v mestih še bolj izraziti zaradi učinka toplotnih otokov, hkrati pa je precej verjetneje, da bodo ekstremni nalivi in nevihte povzročili velike poplave, čemur smo bili priča v Evropi poleti 2021, ali ekstremne snežne viharje, kot so bili pozimi leta 2020 in 2021, kar kaže na potrebo po znatnem izboljšanju odpornosti mest na nesreče; poziva Komisijo, naj po potrebi bolj sodeluje z lokalnimi organi prek obstoječih struktur, kot so konvencija županov EU, evropski sporazum o zelenih mestih in zavezništvo županov za zeleni dogovor, da bi opredelili potrebe in izzive, povezane s podnebnimi spremembami, s katerimi se soočajo mestna območja, sooblikovali rešitve za okolju prijaznejša mesta in naložbe usmerili v lokalne ukrepe; poziva nacionalne, regionalne in lokalne organe, naj poleg svojih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov oblikujejo tudi mestne strategije za prilagajanje podnebnim spremembam, s katerimi bi spodbujali naložbe v preoblikovanje mest in njihovo prilagajanje nevarnostim podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ponavlja, da je 30 % sredstev večletnega finančnega okvira in 37 % sredstev instrumenta NextGenerationEU namenjenih podnebnim ukrepom, medtem ko je 20 % sredstev instrumenta NextGenerationEU dodeljenih digitalnemu prehodu; poziva Komisijo, naj spremlja stanje in pripravi smernice in priporočila za države članice ter poskrbi za razvoj potrebnih spretnosti, da bomo lahko dosegli zeleni in digitalni prehod; obžaluje, da mestna območja niso vključena v instrument NextGenerationEU, zato poziva k večjemu vključevanju in sodelovanju večjih in manjših mest in funkcionalnih mestnih območij pri načrtovanju in izvajanju načrtov za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da je treba zasaditi več dreves in namestiti več zelenih streh, saj ima ozelenitev mest pomembno rekreacijsko vrednost za ljudi, ker zelenje znižuje temperature ter absorbira prekomerno deževnico in s tem preprečuje učinke podnebnih sprememb in izgubo biotske raznovrstnosti; poudarja, da se bodo s prenovo stavb zaradi manjše porabe energije in s preoblikovanjem mest za povečanje zelenih površin ter spodbujanje hoje in kolesarjenja ustvarili prihranki in delovna mesta ter se bo prispevalo k boju proti energijski revščini in se zagotavljale podnebne koristi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da je zavezanost mestnih območij bistvenega pomena za prehod na podnebno nevtralno družbo ter uspešno, pravično, trajnostno in konkurenčno gospodarstvo; ugotavlja, da lokalne oblasti pogosto nimajo strokovnega znanja, človeških virov in dostopa do visokokakovostnih podatkov, potrebnih za začetek ukrepov in doseganje napredka; zato meni, da je treba v celoti izkoristiti krepitev zmogljivosti, tehnično podporo in financiranje, kot je bilo dogovorjeno v uredbi o skupnih določbah za mestne in primestne organe, da bi dosegli cilje evropskega zelenega dogovora, in meni, da morajo imeti mestni organi v prihodnosti neposreden dostop do financiranja EU; |
| --- | --- |

39.

Inovativna mesta

| 40. | poudarja, da je digitalizacija pomagala pri reševanju nekaterih neposrednih izzivov, ki izhajajo iz pandemije, zlasti v obdobjih omejitve gibanja, in da med številnimi neenakostmi, ki jih je razkrila pandemija covida-19, digitalni razkorak eden od resnejših; ugotavlja, da je pandemija pospešila digitalizacijo in da je tehnologija postala nenadomestljiva za delo na daljavo, šolanje od doma, e-trgovanje, e-zdravje, e-upravo, digitalno demokracijo in digitalno zabavo; poziva Komisijo, naj ta razvoj pozorno spremlja in zagotovi, da bo povsem skladen s pravnim redom Unije, zlasti kar zadeva delavske in socialne pravice; opozarja, da morata biti digitalizacija in digitalna povezanost prednostna naloga lokalnih skupnosti pri okrevanju; ponovno poudarja, kako pomembno je imeti ustrezno konkurenčno pravo in okvir za državno pomoč, ki bosta državam članicam omogočala popolno prožnost znotraj pravil o državni pomoči za podporo gospodarstvu med izbruhom koronavirusa, zlasti z uvedbo visokohitrostne širokopasovne infrastrukture in infrastrukture 5G v vseh mestih, ne glede na njihovo velikost; poziva države članice, naj podprejo povezljivost, zagotovijo opremo in prisotnost usposobljenega osebja v javnih, socialnih in izobraževalnih ustanovah; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva k ukrepom in politikam za pravičen digitalni prehod, ki ga je treba vzpostaviti na več ravneh, od ravni mest do ravni Unije; poziva, naj se digitalna vključenost prizna kot pravica vseh generacij, ter k jasni zavezi za uresničitev splošne internetne povezanosti za mesta; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da je treba povečati digitalno pismenost in s tem dostopnost novih priložnosti; meni, da je treba naložbe v izobraževanje in usposabljanje spodbuditi s celovitimi programi v javnem in zasebnem sektorju za izpopolnjevanje, prekvalificiranje in vseživljenjsko učenje delavcev, ki bo prilagojeno spremembam v povpraševanju po znanju in spretnostih; poziva k napredku žensk in deklet v izobraževanju ter na poklicnih poteh v znanosti, tehnologiji, inženirstvu in matematiki; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opozarja, da je mestni turizem igral bistveno vlogo pri oblikovanju urbanističnih politik; poudarja, da je večino mest v EU prizadelo zmanjšanje turizma zaradi pandemije in da so morala poiskati nove in bolj trajnostne načine delovanja, da bi oživila turizem, kar je privedlo do povečane uporabe novih digitalnih tehnologij, ki so omogočile boljše upravljanje mestnih območij in gibanja mestnih turistov, da bi preprečili nastanek velikih skupin in s tem tveganih razmer v času pandemije; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da lahko knjižnice in kulturna središča vektorji za omogočanje digitalne in socialne vključenosti, vseživljenjskega učenja in poti do zaposlovanja za mestne skupnosti in prikrajšane skupine; poleg tega opozarja, da so potrebna dodatna mesta za osebno in politično izmenjavo; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da umetna inteligenca omogoča pametne urbane rešitve, vključno z učinkovitejšim gospodarjenjem z energijo in vodo ter ravnanjem z odpadki, zmanjšanjem onesnaževanja, hrupa in prometnih zastojev; je zaskrbljen, da se bodo lokalni organi soočali s številnimi digitalnimi izzivi, kot so razpoložljivost in zanesljivost podatkovne tehnologije, odvisnost od zasebnih tretjih strani ter pomanjkanje znanj in spretnosti; poudarja, da se morajo nastajajoče tehnologije, kot je umetna inteligenca, držati etičnih meril, da se obstoječe socialne neenakosti ne bodo ponavljale; |
| --- | --- |

45.

| 46. | meni, da je treba obstoječe primarne zdravstvene strukture v mestih fizično in finančno okrepiti; poudarja, da bi spremembe v zagotavljanju zdravstvenega varstva spodbudile tudi porast digitalnih inovacij in boljše povezovanje oskrbe s sodobnimi informacijskimi kanali za zagotavljanje bolj ciljno usmerjenega, personaliziranega, učinkovitega in uspešnega zdravstvenega varstva; poziva države članice, naj v sodelovanju z regionalnimi in zlasti mestnimi organi razvije mreže za izobraževanje ljudi o uporabi digitalnega zdravstvenega varstva in digitalne javne uprave, da se omogoči univerzalen in pravičen dostop z najvišjo ravnjo varstva občutljivih podatkov in preprečevanja kibernetske kriminalitete; zato poudarja ključno vlogo držav članic pri podpiranju mestnih organov pri njihovih prizadevanjih za oblikovanje in zagotavljanje digitalne vključenosti, in sicer z varstvom osebnih podatkov ter opolnomočenjem ljudi in lokalnih podjetij z dostopom do podatkov; |
| --- | --- |

46.

Učeča se mesta

| 47. | poudarja, da pandemija covida-19 negativno vpliva na izobraževanje, in da je treba zagotoviti vključevanje in dostop do izobraževanja; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja, da je treba podpreti kulturni sektor, saj sta kultura in kulturna dediščina pomembni dobrini za regionalno konkurenčnost in socialno kohezijo ter pomagata oblikovati identiteto mest in regij; poudarja pomen ustvarjanja več kulturnih krajev in zagotavljanja njihovega okrevanja po pandemiji covida-19, pa tudi, da je treba mlade privabiti, da jih obiščejo; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja ekonomski in socialni prispevek in vpliv kulturnega in športnega sektorja na družbo; poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo in dodelijo zadostna nacionalna sredstva in sredstva EU za vzpostavitev trdne kulturne in športne infrastrukture ter spodbujanje izobraževanja za gospodarski in rekreacijski sektor, zlasti za kulturo množičnega in neprofesionalnega športa na mestnih in primestnih območjih; spodbuja države članice, naj pripravijo akcijski načrt za ponovni zagon in povečanje odpornosti obeh sektorjev kot pomembnih delov gospodarstva na lokalni in nacionalni ravni ter ravni EU; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da je treba zaščititi pravice otrok in mladih ter ustvariti sisteme izobraževanja in usposabljanja, ki bodo zanesljivi, vključujoči in funkcionalni, ustrezali dejanskim potrebam ljudi na njihovih mestnih območjih, ter bodo prilagojeni zdravstvenim krizam ali naravnim nesrečam, do katerih bi lahko prišlo v prihodnosti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je koronavirusna kriza dramatično vplivala na velik del evropske mladine, kar se je zlasti pokazalo v zaskrbljujoči izolaciji, številnih izgubah delovnih mest in oviranju izobraževanja ali usposabljanja; poudarja, da so te razmere povzročile spremembe v sestavi in velikosti populacije mladih, ki se ne izobražujejo, niso zaposleni ali usposabljajo, kar je treba ustrezno oceniti in opredeliti, da bi se lahko spoprijeli s posebnimi izzivi, ki so posledica krize, in pomagali državam članicam pri razvoju učinkovitih strategij za ozaveščanje mladih; predlaga Komisiji, naj izvede študijo možnosti za razvoj skupnih evropskih orodij za popis in spremljanje mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, da se bo mogoče ustrezno politično odzvati v podporo tej posebej ranljivi skupini med to krizo; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da je treba ponovno preučiti načine in rešitve za oživitev mestnih središč, saj najbolj občutijo posledice zaprtja poslovnih dejavnosti in kulturnih ustanov, nedejavnosti, izgube privlačnosti in povečanja spletnega trgovanja med pandemijo in po njej; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva države članice in regije, naj ponovno razmislijo o izobraževalni infrastrukturi in jo preoblikujejo v skladu z novim razvojem v izobraževalnih poklicih; poziva Komisijo in države članice, naj dovolj sredstev dodelijo za razvoj izobraževalnih ustanov, usposabljanje učiteljev in učencev vseh starosti, da bodo pridobili zelene in digitalne spretnosti in bodo pripravljeni na prihodnost; želi spomniti, da digitalizacija ne bi smela biti povezana le za zagotavljanjem dostopa do interneta, temveč tudi z opremo za njegovo uporabo; |
| --- | --- |

53.

| 54. | meni, da bo imela vrsta inovativnih konceptov, zlasti hibridna uporaba in večfunkcionalnost mestnih območij, pravica do uporabe zemljišč in „15-minutno mesto“, ključno vlogo v novem modelu za mestna območja EU; |
| --- | --- |

54.

Prilagojene politične pobude

| 55. | poudarja, da se je treba glede na pandemijo covida-19 prilagoditi novi stvarnosti ter razmisliti o novem modelu za mestna območja EU, obenem pa omogočiti več prostora za ustvarjalnost, državljansko udejstvovanje in eksperimentiranje; meni, da je konferenca o prihodnosti Evrope priložnost, da se mesta v večji meri vključijo v postopke odločanja v EU ter dobijo večjo vlogo pri gradnji participativne demokracije in v dialogu s prebivalci z uporabo pristopa od spodaj navzgor in ponovno preučitvijo mestnega upravljanja; poudarja pomen razvoja celovitih strategij na podlagi evropskega zelenega dogovora, evropske digitalne strategije (12) in dolgoročne vizije za podeželska območja EU; opozarja na posebne značilnosti najbolj oddaljenih regij v skladu s členom 349 PDEU; |
| --- | --- |

55.

| 56. | priznava, da EU na področju razvoja mest sicer nima izrecnih pristojnosti, vendar cela vrsta pobud EU vpliva na velika in manjša mesta ter funkcionalna mestna območja; ugotavlja, da je treba tesneje sodelovati pri programih in politikah EU za mestna območja in med njimi; je zaskrbljen, ker je ob povečanju števila različnih pobud za mesta v zadnjih letih še vedno premalo usklajevanja, kar pomeni tveganje za podvajanje in neuspešnost; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pozdravlja agendo EU za mesta kot nov model za upravljanje na več ravneh; obžaluje, da ta ostaja prostovoljen, ter poziva države članice in Komisijo, naj se zavežejo izvajanju priporočil; poudarja, da je treba civilno družbo močneje vključiti v postopke odločanje ter spodbujati pristope od spodaj navzgor, da bi najbolje zadostili lokalnim in regionalnim potrebam; poudarja pomen udeležbe malih in srednjih podjetij in zagonskih podjetij pri strategijah in načrtih za razvoj mest in mestnih četrti; |
| --- | --- |

57.

| 58. | priznava, da imajo mesta pomembno vlogo pri konkretnem izvajanju programov in projektov na podlagi zakonodaje EU; poziva Komisijo in države članice, naj lokalnim in regionalnim oblastem ter njihovim ekipam za vodenje projektov zagotovijo močno podporo pri programih EU in možnostih financiranja, hkrati pa zagotovijo ustrezne upravne zmogljivosti v velikih in manjših mestih ter funkcionalnih mestnih območjih, vključno z ustrezno usposobljenim osebjem; |
| --- | --- |

58.

| 59. | vztraja, da morajo imeti regionalni in lokalni organi ključno vlogo v vseh fazah odločanja EU: načrtovanju, pripravi in izvajanju; poziva EU, naj lokalnim in regionalnim organom nameni več neposrednih sredstev, da bi izboljšali učinkovitost, zagotovili doslednost in zmanjšali upravno breme; poleg tega poziva Komisijo, naj državam članicam zagotovi vsa potrebna navodila in omogoči lažji dostop do financiranja, pri čemer naj razlikuje med mesti in regijami glede na njihovo stopnjo digitalizacije; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ponovno poudarja, da mesta potrebujejo ustrezne in neposredno dostopne možnosti financiranja, da bi izvajala programe na lokalni ravni; želi spomniti, da naj bi Komisija v skladu z Uredbo (EU) 2021/1058 v okviru posrednega ali neposrednega upravljanja za evropsko pobudo za mesta namenila 400 000 000 EUR sredstev za naložbe za delovna mesta in rast; poziva Komisijo, naj pri vmesnem pregledu sedanjega programskega obdobja preuči učinkovitost evropske pobude za mesta, zlasti njen proračun in področje uporabe, ter spodbuja države članice, naj zagotovijo več sredstev za podporo izvajanju agende za mesta; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva, naj se za evropsko pobudo za mesta določi večji proračun in širše področje njegove uporabe, hkrati pa naj se mestom v najbolj oddaljenih regijah zagotovi učinkovit in lažji dostop do njega; ugotavlja, da bi moral podpirati izvajanje agende za mesta v sedanjem programskem obdobju; meni, da so mestne skupnosti ključni akterji in deležniki pri uspešnem izvajanju politik, ki jih financira EU in so vključene v nacionalne načrte za okrevanje in odpornost; poziva Svet in države članice, naj mestnim območjem dodelijo do 15 % sredstev za reševanje izzivov po pandemiji covida-19; |
| --- | --- |

61.

| 62. | opozarja, da je financiranje EU pomembno za uresničevanje socialne vključenosti na lokalni ravni; poziva, naj se njegov učinek okrepi s skupnim okvirom upravljanja in poročanja; |
| --- | --- |

62.

| 63. | priznava, da imajo lokalni in regionalni organi najpomembnejšo in edinstveno vlogo pri reševanju težav, povezanih s pandemijo covida-19; obžaluje, da trenutno ni možnosti, da bi vzpostavili strukturiran dialog med Komisijo in mesti o mehanizmu za okrevanje in odpornost, da bi spremljali vključenost mestnih organov v izvajanje nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost; poziva Komisijo, naj v poročilu o pregledu izvajanja tega mehanizma preuči možno vlogo funkcionalnih mestnih območij in po potrebi poveča njihovo vlogo, da bi zagotovila učinkovito izvajanje mehanizma; poudarja, da je treba mestnim oblastem zagotoviti potrebno podporo za ustrezno izvajanje nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, in sicer s povečanjem zmogljivosti, izmenjavami in tehnično pomočjo; |
| --- | --- |

63.

| 64. | meni, da bi morala podpora iz skladov v okviru kohezijske politike okrepiti procese sodelovanja za preskušanje novih konceptov in izmenjavo izkušenj s spodbujanjem trajnostnega in celostnega razvoja vseh vrst območij in lokalnih pobud; meni, da je krepitev zmogljivosti mestnih akterjev pomemben dejavnik pri ustvarjanju odpornejših in bolj trajnostnih mest; spodbuja velika in manjša mesta ter funkcionalna mestna območja, naj podprejo državljanske pobude; poudarja, da so mesta neke vrste urbani laboratoriji, saj se lahko v njih preizkušajo trajnostni prihodnji koncepti in razvijejo rešitve za pametne in vključujoče skupnosti; |
| --- | --- |

64.

| 65. | opozarja vse države članice, da bi morale pripraviti sporazum o partnerstvu v skladu s kodeksom ravnanja za partnerstva, ki določa minimalne standarde za vključevanje regionalnih, lokalnih, mestnih in drugih javnih organov, gospodarskih in socialnih partnerjev ter drugih partnerjev, kot je določeno v členu 8(1) uredbe o skupnih določbah; poziva, naj se partnerji bolj vključijo, tudi tisti iz akademskih, inovacijskih in raziskovalnih krogov, v pripravo, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje programov EU in v odbore za spremljanje; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva države članice in regije, naj zagotovijo celovito partnerstvo, tudi z mestnimi organi, pri oblikovanju in izvajanju kohezijske politike, ter naj obvestijo mestne organe o razlogih za zavrnitev vlog za financiranje; poziva Komisijo, naj preuči pritožbe deležnikov, kot so mestni organi, tudi kadar zavrnitev vloge za financiranje ni utemeljena; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva Komisijo, naj razvije strategijo za funkcionalna mestna območja in srednje velika mesta, vključno z možnostmi financiranja ukrepov, kot so partnerstva za inovacije in skupni programi javnega naročanja med mesti EU ter sodelovanje med mesti in regijami EU; |
| --- | --- |

67.

o

o o

| 68. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter državam članicam in njihovim parlamentom. |
| --- | --- |

68.

---

(1)  UL L 437, 28.12.2020, str. 30.

(2)  UL L 231, 30.6.2021, str. 159.

(3)  UL L 231, 30.6.2021, str. 60.

(4)  UL L 231, 30.6.2021, str. 94.

(5)  UL L 231, 30.6.2021, str. 1.

(6)  UL C 316, 22.9.2017, str. 124.

(7)  UL C 162, 10.5.2019, str. 31.

(8)  UL C 118, 8.4.2020, str. 2.

(9)  UL C 385, 22.9.2021, str. 167.

(10)  UL C 456, 10.11.2021, str. 145.

(11)  COM(2020)0662.

(12)  COM(2020)0067.

---

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/14

---

P9_TA(2022)0023

Vpliv nacionalnih davčnih reform na gospodarstvo EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o vplivu nacionalnih davčnih reform na gospodarstvo EU (2021/2074(INI))

(2022/C 342/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 110–113 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) v zvezi s harmonizacijo zakonodaje o prometnih davkih, trošarinah in drugih oblikah posrednega obdavčenja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 110–113 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) v zvezi s harmonizacijo zakonodaje o prometnih davkih, trošarinah in drugih oblikah posrednega obdavčenja,

| — | ob upoštevanju členov 114–118 PDEU o davkih, ki posredno vplivajo na vzpostavitev enotnega trga, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 114–118 PDEU o davkih, ki posredno vplivajo na vzpostavitev enotnega trga,

| — | ob upoštevanju Letnega poročila Komisije o obdavčitvi v letu 2021 – Pregled davčnih politik v državah članicah EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Letnega poročila Komisije o obdavčitvi v letu 2021 – Pregled davčnih politik v državah članicah EU,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. julija 2020 o akcijskem načrtu za pravično in preprosto obdavčitev, ki podpira strategijo za okrevanje (COM(2020)0312), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. julija 2020 o akcijskem načrtu za pravično in preprosto obdavčitev, ki podpira strategijo za okrevanje (COM(2020)0312),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. maja 2021 z naslovom Obdavčitev podjetij za 21. stoletje (COM(2021)0251), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. maja 2021 z naslovom Obdavčitev podjetij za 21. stoletje (COM(2021)0251),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. septembra 2020 o Uniji kapitalskih trgov za ljudi in podjetja – novi akcijski načrt (COM(2020)0590), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. septembra 2020 o Uniji kapitalskih trgov za ljudi in podjetja – novi akcijski načrt (COM(2020)0590),

| — | ob upoštevanju priporočil Komisije za posamezne države, objavljenih v okviru evropskega semestra, in njenih ocen načrtov za okrevanje in odpornost, ki so jih države članice predložile kot del mehanizma za okrevanje in odpornost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil Komisije za posamezne države, objavljenih v okviru evropskega semestra, in njenih ocen načrtov za okrevanje in odpornost, ki so jih države članice predložile kot del mehanizma za okrevanje in odpornost,

| — | ob upoštevanju raziskave Komisije o davčnih politikah v Evropski uniji iz leta 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave Komisije o davčnih politikah v Evropski uniji iz leta 2020,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za ekonomske in finančne zadeve s seje, ki je potekala 1. decembra 1997, o davčni politiki – Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 1. decembra 1997 o kodeksu ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za ekonomske in finančne zadeve s seje, ki je potekala 1. decembra 1997, o davčni politiki – Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 1. decembra 1997 o kodeksu ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja (1),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 29. septembra 2015 z naslovom Davčne reforme v državah članicah EU v letu 2015 – Izzivi davčne politike za gospodarsko rast in fiskalno vzdržnost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 29. septembra 2015 z naslovom Davčne reforme v državah članicah EU v letu 2015 – Izzivi davčne politike za gospodarsko rast in fiskalno vzdržnost,

| — | ob upoštevanju pregleda ugodnejših davčnih režimov, ki ga Skupina za kodeks ravnanja (obdavčitev podjetij) opravlja od svoje ustanovitve marca 1998, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda ugodnejših davčnih režimov, ki ga Skupina za kodeks ravnanja (obdavčitev podjetij) opravlja od svoje ustanovitve marca 1998,

| — | ob upoštevanju poročila Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) z dne 21. aprila 2021 z naslovom Tax Policy Reforms 2021 – Special Edition on Tax Policy during the COVID-19 Pandemic (Reforme davčne politike 2021 – Posebna izdaja o davčni politiki med pandemijo covida-19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) z dne 21. aprila 2021 z naslovom Tax Policy Reforms 2021 – Special Edition on Tax Policy during the COVID-19 Pandemic (Reforme davčne politike 2021 – Posebna izdaja o davčni politiki med pandemijo covida-19),

| — | ob upoštevanju dvostebrne rešitve za obravnavo davčnih izzivov, ki izhajajo iz digitalizacije gospodarstva, ki je bila dogovorjena z vključujočim okvirom OECD/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dvostebrne rešitve za obravnavo davčnih izzivov, ki izhajajo iz digitalizacije gospodarstva, ki je bila dogovorjena z vključujočim okvirom OECD/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička,

| — | ob upoštevanju poročila OECD z dne 19. maja 2020 z naslovom Tax and Fiscal Policy in Response to the Coronavirus Crisis: Strengthening Confidence and Resilience (Davčna in fiskalna politiki v odziv na krizo koronavirusa: krepitev zaupanja in odpornosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila OECD z dne 19. maja 2020 z naslovom Tax and Fiscal Policy in Response to the Coronavirus Crisis: Strengthening Confidence and Resilience (Davčna in fiskalna politiki v odziv na krizo koronavirusa: krepitev zaupanja in odpornosti),

| — | ob upoštevanju strateškega dokumenta Mednarodnega denarnega sklada z dne 25. maja 2021 z naslovom Taxing Multinationals in Europe (Obdavčevanje multinacionalnih podjetij v Evropi), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega dokumenta Mednarodnega denarnega sklada z dne 25. maja 2021 z naslovom Taxing Multinationals in Europe (Obdavčevanje multinacionalnih podjetij v Evropi),

| — | ob upoštevanju svojega samoiniciativnega poročila o reformi politike EU na področju škodljivih davčnih praks (vključno z reformo Skupine za kodeks ravnanja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega samoiniciativnega poročila o reformi politike EU na področju škodljivih davčnih praks (vključno z reformo Skupine za kodeks ravnanja),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2021 o reformi politike EU na področju škodljivih davčnih praks (vključno z reformo Skupine za kodeks ravnanja) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2021 o reformi politike EU na področju škodljivih davčnih praks (vključno z reformo Skupine za kodeks ravnanja) (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 o izvajanju zahtev EU za izmenjavo davčnih informacij: doseženi napredek, pridobljene lekcije in preostale ovire (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 o izvajanju zahtev EU za izmenjavo davčnih informacij: doseženi napredek, pridobljene lekcije in preostale ovire (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2019 o enakosti spolov in davčnih politikah v EU (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2019 o enakosti spolov in davčnih politikah v EU (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2021 o Pandorinih dokumentih: vpliv na prizadevanja v boju proti pranju denarja, davčnim utajam in izogibanju davkom (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2021 o Pandorinih dokumentih: vpliv na prizadevanja v boju proti pranju denarja, davčnim utajam in izogibanju davkom (5),

| — | ob upoštevanju poročila davčne opazovalnice EU iz novembra 2021 z naslovom New Forms of Tax Competition in the European Union: an Empirical Investigation (Nove oblike davčne konkurence v Evropski uniji: empirična preiskava), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila davčne opazovalnice EU iz novembra 2021 z naslovom New Forms of Tax Competition in the European Union: an Empirical Investigation (Nove oblike davčne konkurence v Evropski uniji: empirična preiskava),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS (6) (direktiva o upravnem sodelovanju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS (6) (direktiva o upravnem sodelovanju),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0348/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0348/2021),

| A. | ker je Parlament vprašanje škodljivih davčnih praks obravnaval in predlagal reforme v svoji resoluciji z dne 7. oktobra 2021 o reformi politike EU na področju škodljivih davčnih praks (vključno z reformo Skupine za kodeks ravnanja); ker so kratkoročni učinki pandemije covida-19 in dolgoročna strukturna preobrazba, ki je posledica demografskih trendov, digitalizacije in prehoda na ogljično nevtralni gospodarski model, vplivali na odločitve držav članic v zvezi z oblikovanjem prihodnjih davčnih politik; |
| --- | --- |

A.

ker je Parlament vprašanje škodljivih davčnih praks obravnaval in predlagal reforme v svoji resoluciji z dne 7. oktobra 2021 o reformi politike EU na področju škodljivih davčnih praks (vključno z reformo Skupine za kodeks ravnanja); ker so kratkoročni učinki pandemije covida-19 in dolgoročna strukturna preobrazba, ki je posledica demografskih trendov, digitalizacije in prehoda na ogljično nevtralni gospodarski model, vplivali na odločitve držav članic v zvezi z oblikovanjem prihodnjih davčnih politik;

| B. | ker je davčna politika sicer pretežno v pristojnosti držav članic, vendar sta za enotni trg potrebna harmonizacija in usklajevanje pri določanju davčne politike, da bi dodatni povezali enotni trg in preprečili; ker lahko nacionalni ukrepi vplivajo na pobiranje davkov v drugih državah članicah in lahko izkrivljajo tako pošteno konkurenco kot naložbe; |
| --- | --- |

B.

ker je davčna politika sicer pretežno v pristojnosti držav članic, vendar sta za enotni trg potrebna harmonizacija in usklajevanje pri določanju davčne politike, da bi dodatni povezali enotni trg in preprečili; ker lahko nacionalni ukrepi vplivajo na pobiranje davkov v drugih državah članicah in lahko izkrivljajo tako pošteno konkurenco kot naložbe;

| C. | ker razdrobljenost davčnih politik povzroča ovire za državljane in podjetja na enotnem trgu, zlasti mala in srednja podjetja, ter povzroča pravno negotovost, birokracijo, tveganje dvojne obdavčitve in težave pri terjanju povračil davka; ker te ovire odvračajo od čezmejne gospodarske dejavnosti in lahko izkrivljajo enotni trg; ker razdrobljenost politik tudi povzroča tveganja za davčne organe, kot so dvojna neobdavčitev in arbitraža (npr. davčno načrtovanje in agresivne prakse izogibanja davkom); ker države članice še naprej izgubljajo davčne prihodke zaradi škodljivih davčnih praks ter vrzeli v zakonodaji med državami članicami ali med državami članicami in tretjimi državami, izgubljeni prihodki zaradi izogibanja davkom od dohodkov pravnih oseb pa po ocenah znašajo med 36–37 milijard in 160–190 milijard EUR letno; ker razdrobljenost politik tudi povečuje stroške izvrševanja za davčne organe; |
| --- | --- |

C.

ker razdrobljenost davčnih politik povzroča ovire za državljane in podjetja na enotnem trgu, zlasti mala in srednja podjetja, ter povzroča pravno negotovost, birokracijo, tveganje dvojne obdavčitve in težave pri terjanju povračil davka; ker te ovire odvračajo od čezmejne gospodarske dejavnosti in lahko izkrivljajo enotni trg; ker razdrobljenost politik tudi povzroča tveganja za davčne organe, kot so dvojna neobdavčitev in arbitraža (npr. davčno načrtovanje in agresivne prakse izogibanja davkom); ker države članice še naprej izgubljajo davčne prihodke zaradi škodljivih davčnih praks ter vrzeli v zakonodaji med državami članicami ali med državami članicami in tretjimi državami, izgubljeni prihodki zaradi izogibanja davkom od dohodkov pravnih oseb pa po ocenah znašajo med 36–37 milijard in 160–190 milijard EUR letno; ker razdrobljenost politik tudi povečuje stroške izvrševanja za davčne organe;

| D. | ker bi morali v socialnem tržnem gospodarstvu EU ustrezne ravni obdavčitve ter preprosti in jasni davčni zakoni čim manj izkrivljati gospodarstvo; ker bi morale preudarne davčne politike podpirati doseganje političnih ciljev, opisanih v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji, kar bi privedlo do bolj trajnostnih družb in izboljšalo konkurenčnost EU in njenih držav članic; ker so za gospodarsko okrevanje in izzive, povezane s podnebno krizo, ekološkim prehodom in digitalizacijo gospodarstva potrebne korenite spremembe in ponovna ocena veljavnih politik obdavčevanja; ker fiskalni ukrepi ne bi smeli ovirati zasebnih pobud, ki ustvarjajo gospodarsko rast, ponovno aktivirajo državna gospodarstva in spodbujajo ustvarjanje delovnih mest v EU; |
| --- | --- |

D.

ker bi morali v socialnem tržnem gospodarstvu EU ustrezne ravni obdavčitve ter preprosti in jasni davčni zakoni čim manj izkrivljati gospodarstvo; ker bi morale preudarne davčne politike podpirati doseganje političnih ciljev, opisanih v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji, kar bi privedlo do bolj trajnostnih družb in izboljšalo konkurenčnost EU in njenih držav članic; ker so za gospodarsko okrevanje in izzive, povezane s podnebno krizo, ekološkim prehodom in digitalizacijo gospodarstva potrebne korenite spremembe in ponovna ocena veljavnih politik obdavčevanja; ker fiskalni ukrepi ne bi smeli ovirati zasebnih pobud, ki ustvarjajo gospodarsko rast, ponovno aktivirajo državna gospodarstva in spodbujajo ustvarjanje delovnih mest v EU;

| E. | ker so učinkoviti davčni sistemi pregledni, jih je preprosto izvajati in ustvarjajo dosledne davčne prihodke; ker v rast usmerjene davčne reforme prenašajo davčno breme na potrošnjo in davke na premoženje ter so namenjene razširitvi davčne osnove; |
| --- | --- |

E.

ker so učinkoviti davčni sistemi pregledni, jih je preprosto izvajati in ustvarjajo dosledne davčne prihodke; ker v rast usmerjene davčne reforme prenašajo davčno breme na potrošnjo in davke na premoženje ter so namenjene razširitvi davčne osnove;

| F. | ker se utemeljitev za reforme davčne politike razlikuje od primera do primera, odraža strukturne značilnosti gospodarstev držav članic in lahko vključuje motive, kot so povečanje zanesljivosti obdavčevanja, omogočanje gospodarske rasti, povečanje prihodkov, izboljšanje porazdelitve, vzpostavljanje vedenjskih spodbud in ohranjanje koraka s strukturnimi spremembami gospodarstva; |
| --- | --- |

F.

ker se utemeljitev za reforme davčne politike razlikuje od primera do primera, odraža strukturne značilnosti gospodarstev držav članic in lahko vključuje motive, kot so povečanje zanesljivosti obdavčevanja, omogočanje gospodarske rasti, povečanje prihodkov, izboljšanje porazdelitve, vzpostavljanje vedenjskih spodbud in ohranjanje koraka s strukturnimi spremembami gospodarstva;

| G. | ker se skupna raven obdavčitve (kar vključuje davke in obvezne socialne prispevke) med državami članicami močno razlikuje, saj je delež davka v BDP v letu 2019 segal od 22,1 % na Irskem do 46,1 % na Danskem; ker je skupno davčno breme v EU (40,1 %) višje kot v nekaterih drugih naprednih gospodarstvih (leta 2018 je povprečje v državah OECD znašalo 34,3 %); ker se je tehtana povprečna zakonsko določena stopnja davka od dohodkov pravnih oseb v državah OECD zmanjšala z 46,52 % v letu 1980 na 25,85 % v letu 2020, kar je 44-odstotno zmanjšanje v zadnjih 40 letih; |
| --- | --- |

G.

ker se skupna raven obdavčitve (kar vključuje davke in obvezne socialne prispevke) med državami članicami močno razlikuje, saj je delež davka v BDP v letu 2019 segal od 22,1 % na Irskem do 46,1 % na Danskem; ker je skupno davčno breme v EU (40,1 %) višje kot v nekaterih drugih naprednih gospodarstvih (leta 2018 je povprečje v državah OECD znašalo 34,3 %); ker se je tehtana povprečna zakonsko določena stopnja davka od dohodkov pravnih oseb v državah OECD zmanjšala z 46,52 % v letu 1980 na 25,85 % v letu 2020, kar je 44-odstotno zmanjšanje v zadnjih 40 letih;

| H. | ker je skupna sestava davčne mešanice v EU v obdobju 2004–2019 na splošno ostala nespremenjena, skupna raven davčnih prihodkov pa se je malce povišala; ker se sestava davčne mešanice (relativni deleži davka na delo, potrošnjo, kapital, okolje in drugih davkov) znotraj EU močno razlikuje, nekatere države članice pa imajo bolj rasti prijazno mešanico kot druge; |
| --- | --- |

H.

ker je skupna sestava davčne mešanice v EU v obdobju 2004–2019 na splošno ostala nespremenjena, skupna raven davčnih prihodkov pa se je malce povišala; ker se sestava davčne mešanice (relativni deleži davka na delo, potrošnjo, kapital, okolje in drugih davkov) znotraj EU močno razlikuje, nekatere države članice pa imajo bolj rasti prijazno mešanico kot druge;

| I. | ker se zdi, da je močna davčna konkurenca v EU glavni vzrok za upad stopenj davka od dohodkov pravnih oseb, zaradi katerega je povprečna evropska stopnja davka od dohodkov pravnih oseb pod povprečjem držav OECD; |
| --- | --- |

I.

ker se zdi, da je močna davčna konkurenca v EU glavni vzrok za upad stopenj davka od dohodkov pravnih oseb, zaradi katerega je povprečna evropska stopnja davka od dohodkov pravnih oseb pod povprečjem držav OECD;

| J. | ker so številne države med pandemijo sprejele davčne reforme, s katerimi so podprle gospodarstvo, vendar je samo del teh ukrepov začasen; ker te davčne reforme vključujejo takojšnje ukrepe pomoči za podjetja in gospodinjstva, kot so preverjanje plačil, večji prenos izgub v prihodnje obdobje ali pospešena vračila davka, ter spodbujevalne ukrepe, usmerjene v okrevanje; |
| --- | --- |

J.

ker so številne države med pandemijo sprejele davčne reforme, s katerimi so podprle gospodarstvo, vendar je samo del teh ukrepov začasen; ker te davčne reforme vključujejo takojšnje ukrepe pomoči za podjetja in gospodinjstva, kot so preverjanje plačil, večji prenos izgub v prihodnje obdobje ali pospešena vračila davka, ter spodbujevalne ukrepe, usmerjene v okrevanje;

| K. | ker se je vključujoči okvir skupine OECD in G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička dogovoril o dvostebrni reformi mednarodnega davčnega sistema, da bi obravnavali izzive, ki izhajajo iz digitalizacije gospodarstva, med drugim z minimalno efektivno stopnjo davka od dohodkov pravnih oseb v višini 15 %; |
| --- | --- |

K.

ker se je vključujoči okvir skupine OECD in G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička dogovoril o dvostebrni reformi mednarodnega davčnega sistema, da bi obravnavali izzive, ki izhajajo iz digitalizacije gospodarstva, med drugim z minimalno efektivno stopnjo davka od dohodkov pravnih oseb v višini 15 %;

Splošne pripombe

| 1. | želi spomniti, da države članice svobodno odločajo o svoji gospodarski politiki, zlasti o davčni politiki, v okviru pogodb EU in kolikor se zakonodaja EU prenese in se ustrezno izvršuje, vendar bi to lahko privedlo do razdrobljenosti politik in neenakih konkurenčnih pogojev v EU; želi spomniti, da to omogoča lojalno konkurenco in omejuje izkrivljanje enotnega trga EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da enotni trg s svobodnim gibanjem dejavnikov proizvodnje in tesnimi gospodarskimi odnosi s sosednjimi tretjimi državami ustvarja velike trgovinske, naložbene in finančne tokove med državami članicami; ugotavlja, da so zaradi te globoke medsebojne povezanosti davčne osnove in stopnje posameznih držav dovzetne za tiste drugih držav, kar zlasti povečuje prelivanje davka od dohodkov pravnih oseb; |
| --- | --- |

2.

Vpliv na mala in srednja podjetja

| 3. | ugotavlja, da ocenjeni stroški izpolnjevanja davčnih obveznosti za velika multinacionalna podjetja znašajo približno 2 % plačanih davkov, medtem ko se za mala in srednja podjetja ocenjujejo na približno 30 % plačanih davkov; želi spomniti, da evropska podjetja, zlasti mala in srednja podjetja, najbolj krepijo gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest; opozarja, da so nekatere države članice razvile sisteme, ki dobičke, ustvarjene v mednarodnem kontekstu, obdavčujejo po nižji stopnji od minimalne nacionalne stopnje, zaradi česar so mala in srednja podjetja v neugodnem konkurenčnem položaju (7); ugotavlja tudi, da empirični podatki kažejo, da so dobički velikih multinacionalnih podjetij obdavčeni manj kot dobičkih njihovih domačih ustreznic, kar kaže na preusmerjanje dobička z bolj obdavčenih povezanih podjetij na manj obdavčena; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da lahko razlike med nacionalnimi davčnimi sistemi ovirajo mala in srednja podjetja, ki poskušajo poslovati čezmejno; poudarja, da imajo v primerjavi z večnacionalnimi podjetji mala in srednja podjetja manj sredstev za izpolnjevanje davčnih obveznosti in davčno optimizacijo; opozarja, da je delež odhodkov, ki ga mala in srednja podjetja porabijo za izpolnjevanje davčnih obveznosti, večji od deleža, ki ga v ta namen porabijo večnacionalna podjetja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da bi lahko harmonizacija davčne osnove, kot sta skupna osnova za davek od dohodkov pravnih oseb ali „Poslovanje v Evropi: okvir za obdavčevanje dohodkov“ (BEFIT), zmanjšala strošek izpolnjevanja davčnih obveznosti za mala in srednja podjetja, ki poslujejo v dveh ali več državah članicah; zato pozdravlja sporočilo Komisije o obdavčitvi podjetij za 21. stoletje, v katerem je zapisano, da „odsotnost skupnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb na enotnem trgu ovira konkurenčnost [...] ustvarja slabši konkurenčni položaj v primerjavi s trgi tretjih držav; ponavlja, da bo obdavčevanje dobičkov v državi, kjer se izvajajo gospodarske dejavnosti, vladam omogočilo, da zagotovijo enake konkurenčne pogoje za svoja mala in srednja podjetja; opozarja, da je korporacije treba obdavčiti na podlagi pravične in učinkovite enačbe za porazdelitev pravice do obdavčitve med državami, ki bo upoštevala dejavnike, kot so delovna sila in prisotnost oprijemljivih sredstev; je seznanjen, da naj bi Komisija svoj predlog v zvezi z BEFIT objavila šele leta 2023; jo poziva, naj pospeši postopek sprejemanja in poziva države članice, naj se hitro dogovorijo o ambicioznem predlogu za evropski pravilnik o obdavčevanju dohodkov pravnih oseb; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da bo Parlament v dialogu s strokovnjaki, nacionalnimi parlamenti in državljani prispeval k oblikovanju vodilnih načel, preden bo Komisija leta 2023 objavila predlog za BEFIT; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da so številne države članice in EU uvedle posebne ureditve, naklonjene malim in srednjim podjetjem, na primer posebna pravila o DDV, kot kompenzacijo za višje dejanske davčne stopnje in višje stroške izpolnjevanja davčnih obveznosti, s katerimi se soočajo mala in srednja podjetja; poudarja, da je takšna posebna obravnava, če se uporablja obsežno, sicer pozitivna, vendar bi lahko povzročila dodatno izkrivljanje in dodatne možnosti za agresivno davčno načrtovanje ter dodatno povečala skupno kompleksnost sistema; poziva države članice, naj davčne koristi za mala in srednja podjetja oblikujejo tako, da bodo skladne s skupnim davčnim sistemom in malih in srednjih podjetij ne bodo spodbujala, da ostanejo majhna; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da mala in srednja podjetja pogosto težje absorbirajo ali financirajo izgube kot večja podjetja, saj imajo bolj omejene denarne tokove; v zvezi s tem pozdravlja priporočilo Komisije z dne 18. maja 2021 o davčni obravnavi izgub med krizo zaradi covida-19 (8) in poziva države članice, naj ta priporočila upoštevajo; |
| --- | --- |

8.

Harmonizacija in usklajevanje davčnih politik

| 9. | poudarja, da bi lahko razdrobljenost nacionalnih davčnih politik izkrivila enotni trg EU in škodila gospodarstvu EU; pozdravlja dejstvo, da je EU razvila mehanizme usklajevanja, kot so medsebojni strokovni pregledi v okviru Skupine za kodeks ravnanja in priporočila za posamezne države v okviru evropskega semestra; meni, da bi bilo mogoče oba mehanizma dodatno izboljšati; poudarja, da naj države članice v okviru Skupine za kodeks ravnanja ponovno preučijo, prilagodijo ali odpravijo svoje veljavne davčne ukrepe, ki ustvarjajo škodljivo davčno konkurenco, ter naj v prihodnosti ne uvajajo novih; v zvezi s tem želi spomniti na stališče Parlamenta iz oktobra 2021, v katerem je pozval k reformi kriterijev, obsega in upravljanja Skupine za kodeks ravnanja, da bi zagotovili pravično obdavčitev v EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je Komisija šestim državam članicam v okviru priporočil za posamezne države za leto 2020 svetovala, naj zajezijo agresivno davčno načrtovanje; priznava pozitiven učinek priporočil za posamezne države k spodbujanju potrebnih davčnih reform v državah članicah, ki so prejele priporočila v zvezi z agresivnim davčnim načrtovanjem, ter obžaluje, da nekatere države članice teh priporočil še niso obravnavale; |
| --- | --- |

10.

| 11. | želi spomniti, da so Mehanizem za okrevanje in odpornost ter priporočila za posamezne države, tudi tista, povezana z obdavčevanjem, neločljivo povezani, kot je določeno v Uredbi (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (9); |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da direktiva o upravnem sodelovanju že od leta 2011 določa pravila za sodelovanje med davčnimi organi držav članic, da bi zagotovili ustrezno delovanje enotnega trga; pozdravlja dejstvo, da se je področje uporabe direktive o upravnem sodelovanju od leta 2011 razširilo na nova področja, da bi zajezili davčne goljufije in izogibanje davkom, ter da je bil v prejšnjih desetletjih dosežen znaten napredek; želi spomniti na izvedbeno poročilo Parlamenta, sprejeto septembra 2021, v katerem so navedene pomanjkljivosti pri učinkovitem izvajanju direktive o upravnem sodelovanju v državah članicah, ter poudarja, da je treba okrepiti izmenjavo informacij med nacionalnimi davčnimi organi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je seznanjen s trenutnim postopkom odločanja v Svetu pri odzivanju na zakonodajne potrebe, da bi spodbudili sodelovanje med državami članicami in za boj proti škodljivim davčnim praksam; poziva k preučitvi možnosti, ki jih ponuja PDEU; želi spomniti, da se lahko postopek iz člena 116 PDEU uporabi, ko škodljive davčne prakse izkrivljajo konkurenco na enotnem trgu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da bi bilo za največji učinek najbolje usklajevati davčne politike na mednarodni ravni prek G20/OECD; vendar pa poudarja, da bi bilo treba države v razvoju v celoti vključiti v pogajalski proces; ugotavlja, da je zgodovinsko gledano bolj verjetno, da bo Svet sprejel davčne predloge EU, če bodo temeljili na mednarodnih sporazumih; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vendar priznava, da je pri mednarodnih pogajanjih na področju obdavčevanja včasih težko doseči konsenz, zato je potrebno veliko časa za obravnavanje pomanjkljivosti mednarodnega davčnega sistema; v takšnih primerih predlaga, da naj EU vodi z zgledom brez poseganja v mednarodna pogajanja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja zgodovinski dogovor, ki je bil dosežen v vključujočem okviru OECD/G20 o reformi mednarodnega davčnega sistema na podlagi dvostebrne rešitve, da bi zagotovili pravičnejšo porazdelitev dobičkov in davčnih pravic med države, ko gre za največja in najbolj dobičkonosna multinacionalna podjetja, v okviru katerega naj bi se za multinacionalna podjetja uporabljala 15-odstotna dejanska davčna stopnja; poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo in zagotovijo prenos sporazuma o dveh stebrih, doseženega v vključujočem okviru OECD/G20, v pravo EU, kot je napovedala predsednica Komisije v svojem pismu o nameri k stanju v Uniji v letu 2021; poziva Svet, naj te predloge hitro sprejme, da se bodo uporabljali od leta 2023; poziva države članice, naj premislijo o zavzemanju za podobne mednarodne sporazume za druge vrste ustreznih davkov; |
| --- | --- |

16.

Priporočila in področja za reforme

| 17. | opozarja, da je na področjih, ki so zelo pomembna za delovanje enotnega trga, denimo obdavčevanje, in unije kapitalskih trgov, potrebna dodatna harmonizacija, in sicer z boljšim usklajevanjem med državami članicami ali z ukrepi EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da države članice še vedno uporabljajo različna merila za določanje statusa davčnega rezidentstva, kar ustvarja tveganje dvojne obdavčitve ali dvojne neobdavčitve; v zvezi s tem želi spomniti na pobude iz akcijskega načrta Komisije iz julija 2020, katerih namen je do leta 2022 ali 2023 predstaviti zakonodajni predlog za pojasnitev, kdaj naj davčni zavezanci s čezmejnimi dejavnostmi v EU štejejo kot rezidente za davčne namene; z zanimanjem pričakuje ta predlog, katerega cilj bi bil zagotoviti bolj dosledno opredeljevanje davčnega rezidentstva na enotnem trgu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ugotavlja, da je zaradi digitalizacije in močnega zanašanja na neopredmetena sredstva, ki so izziv za trenutne davčne sisteme, potrebna visoka stopnja usklajevanja politik, da bi vzpostavili enake konkurenčne pogoje in zagotovili, da digitalna podjetja pravično prispevajo k družbam, v katerih poslujejo; ugotavlja, da so nekatere države članice uvedle nacionalne digitalne davke kljub trenutno potekajočim pogajanjem na ravni EU in OECD; ugotavlja, da je to pozitivno vplivalo na mednarodno razpravo; poudarja, da bi bilo treba te nacionalne ukrepe odpraviti, ko bo sprejeta učinkovita mednarodna rešitev; |
| --- | --- |

19.

| 20. | želi spomniti, da se je EU dogovorila, da bo izvajala nova lastna sredstva na podlagi digitalnega davka, s katerimi bo financiran instrument za okrevanje NextGenerationEU, ter poziva Komisijo, naj predstavi alternativne predloge, ki bodo skladni z mednarodnimi zavezami; |
| --- | --- |

20.

| 21. | obžaluje, da so razlike pri davčnih odtegljajih in postopkih za vračilo davčnih odtegljajev še vedno znatna ovira pri dodanem povezovanju unije kapitalskih trgov; pozdravlja napoved Komisije, da bo predlagala zakonodajno pobudo za uvedbo skupnega standardiziranega vseevropskega sistema za oprostitev davčnega odtegljaja pri viru; |
| --- | --- |

21.

| 22. | obžaluje davčne spodbude za zadolževanje, ki omogočajo radodarne davčne olajšave za plačila obresti, medtem ko stroškov lastniškega financiranja ni mogoče ublažiti na podoben način; izpostavlja strukturno pomanjkljivost, s katero se soočajo podjetja, ki se zanašajo na lastniško financiranje, zlasti mlada in majhna podjetja s slabim dostopom do posojil; ugotavlja, da bi lahko davčne spodbude za zadolževanje podjetja spodbudile k pretiranem zadolževanju; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ugotavlja, da države članice uporabljajo zelo različne davčne spodbude za zadolževanje; ugotavlja, da so nekatere države članice uvedle olajšave za lastniški kapital, da bi rešile to vprašanje; želi spomniti, da se nekatere teh olajšav za lastniški kapital uporabljajo kot luknje v davčni zakonodaji, ki multinacionalnim podjetjem omogočajo umetni odbitek nacionalnih obresti; poudarja, da je zaželen skupni evropski pristop, s katerim bi preprečili izkrivljanja na enotnem trgu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | želi spomniti, da je mogoče tovrstno pristranskost obravnavati tako, da se omogoči nov odbitek stroškov, povezanih z lastniškim financiranjem, ali možnosti za odbitek obresti; želi spomniti, da je Parlament predlagal omejitev odbitka za presežne stroške izposojanja do 20 % dobička davčnega zavezanca pred obrestmi, davki in amortizacijo, Svet pa je sprejel višji prag do 30 % (10); želi spomniti da je po navedbah OECD razmerje 30 % verjetno previsoko za učinkovito preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička (11); |
| --- | --- |

24.

| 25. | z zanimanjem pričakuje predlog Komisije za uvedbo olajšave za odpravo naklonjenosti zadolževanju v razmerju do lastniškega kapitala; poziva Komisijo, naj opravi temeljito oceno učinka in vključi učinkovite določbe o preprečevanju izogibanja, s čimer bi preprečila, da se olajšave za lastniški kapital ne bodo uporabljale kot orodje za erozijo davčne osnove; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ugotavlja, da je lahko za podjetja, ko odločajo o naložbah, efektivna marginalna davčna stopnja (EMTR) pogosto odločilni dejavnik v kombinaciji s kakovostjo infrastrukture, razpoložljivostjo izobražene in zdrave delovne sile ter nacionalno stabilnostjo (12); ugotavlja, da obstajajo velike razlike med efektivnimi marginalnimi davčnimi stopnjami v državah članicah; poziva Komisijo, naj preuči, ali katere države članice izkrivljajo konkurenco tako, da umetno znižujejo svojo efektivno marginalno davčno stopnjo, npr. s pospešenimi časovnimi načrti za amortizacijo ali prilagajanjem odbitka davka za nekatere postavke, ter naj ugotovitve posreduje Parlamentu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ugotavlja, da lahko davčna stališča sicer zagotovijo pravno varnost za podjetja, vendar tudi predstavljajo tveganje za zlorabe, če se z njimi odobri preferenčna davčna obravnava; opozarja pa, da je preprost davčni sistem najbolj zaželen način za vzpostavitev pravne varnosti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija pripravljena uporabiti svojo ustavno vlogo za boj proti izkrivljanju konkurence, tako da uporabi pravo konkurence; obžaluje, da so več nedavnih sklepov Komisije v odmevnih primerih v zvezi s konkurenco na področju obdavčevanja razveljavila nacionalna sodišča in Sodišče Evropske unije; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da lahko davčne spodbude, ki se na davčno odgovoren način uporabljajo za zasebne raziskave in razvoj (npr. z davčnimi dobropisi, večjimi olajšavami ali prilagojenimi načrti za amortizacijo), pomagajo spodbuditi splošne izdatke gospodarstva za raziskave in razvoj, kar ima pogosto pozitivne zunanje učinke; vendar je zaskrbljen, da nekatere vrste davčnih spodbud, kot so posebne ureditve za obdavčitev patentov/intelektualne lastnine zelo malo prispevajo k povečanju izdatkov za raziskave in razvoj in bi lahko dejansko izkrivljale enotni trg, saj spodbujajo preusmerjanje dobička in agresivno davčno načrtovanje; ugotavlja, da bi moral biti namen davčnih spodbud pritegniti naložbe v realni sektor in bi morale zato temeljiti na odhodkih in ne na prihodkih, da jih bi bolje usmerili v dejavnike, ki prispevajo k inovacijam; poziva Komisijo, naj predlaga smernice za davčne spodbude, ki ne izkrivljajo enotnega trga, zlasti tako, da prednostno obravnava spodbude, ki temeljijo na stroških, so časovno omejene, se redno ocenjujejo in ukinejo v primeru, da nimajo pozitivnega učinka, so omejene v geografskem obsegu ter pri katerih gre za delne in ne popolne oprostitve; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da bo morda potrebna dodatna harmonizacija glede davčnih spodbud za izdatke za raziskave in razvoj; ugotavlja, da je ta bila del prvotnega predloga Komisije o skupni osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb; obžaluje, da to vprašanje ni bilo obravnavano v nedavnem sporočilu o obdavčitvi podjetij za 21. stoletje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ugotavlja, da se pomemben del fiskalne zmogljivosti usmerja prek davčnih spodbud v obliki oprostitev, olajšav, dobropisov, odlogov in znižanih davčnih stopenj; poziva Komisijo, naj oceni vse neučinkovite davčne spodbude in subvencije, zlasti tiste, ki so škodljive za okolje in povzročajo negativna gospodarska izkrivljanja; poziva Komisijo, naj vzpostavi okvir za pregledovanje za davčne spodbude v EU ter naj državam članicam naloži, da morajo objavljati fiskalne stroške davčnih spodbud; poziva države članice, naj izvajajo letne, podrobne in javne analize stroškov in koristi posameznih davčnih določb; meni, da bi lahko takšno davčno gotovost okrepili, če bi si države enako razlagale, katere davčne spodbude niso izkrivljajoče; poziva Komisijo, naj izda smernice za davčne spodbude, ki ne izkrivljajo enotnega trga; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva države članice, naj se dogovorijo za močno, razumljivo in ambiciozno reformo posrednega obdavčevanja, predvsem za DDV; poudarja, da je zmanjšanje kompleksnosti in birokracije ter ustrezno obravnavanje davčnih goljufij in izogibanju davkom pri DDV bistveno za ohranitev celovitosti enotnega trga; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države članice, naj nadaljujejo reforme davčnih organov, pospešijo digitalizacijo in začnejo izvajati strateške pristope za podporo malim in srednjim podjetjem pri spoštovanju davčnih predpisov ter ugotovijo priložnosti za zmanjšanje bremen; poziva države članice, naj izvajajo trdne in zanesljive reforme kompleksnosti davčnih sistemov, da bi zmanjšale birokracijo, upravno breme in stroške izpolnjevanja obveznosti; želi spomniti, da imata evropsko sodelovanje na tem področju in izmenjava primerov dobre prakse med davčnimi organi visoko dodano vrednost; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva države članice, naj bolje uporabijo evropski program Fiscalis, da bi izboljšale sodelovanje med davčnimi organi pri njihovih prizadevanjih za reforme; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem vzpostavi program izmenjave Erasmus za davčne uradnike, da bi spodbudile uveljavitev primerov dobre prakse; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj spremlja in nadzoruje nove nacionalne davčne reforme ali ukrepe, uvedene kot posledica pandemije covida-19 za ohranitev gospodarstva, zlasti ukrepe, ki niso začasni; poziva države članice, naj izvajajo trajne reforme davčnih sistemov in naj izkoristijo priložnosti, ki jih ponujajo evropski instrumenti, namenjeni podpori gospodarskemu okrevanju; poudarja, da morajo te reforme spoštovati evropski fiskalni okvir; želi spomniti, da bi bilo treba pri izvajanju teh reform v celoti spoštovati nacionalne pristojnosti za davčne zadeve, vendar poudarja, da bi tesno usklajevanje med državami članicami pomenilo znatno dodano vrednost; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podpira visoke standarde spoštovanja pravic davčnih zavezancev, zlasti glede zasebnosti in varstva podatkov, ter še posebej za posameznike, pri vseh političnih in zakonodajnih postopkih v zvezi z obdavčevanjem; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ugotavlja, da se pri večini nacionalnih postopkov naročanja v državah članicah uporablja najnižja cena kot edino merilo za podelitev javnih naročil; želi spomniti, da je Svet pozval Komisijo, naj premisli, kako obravnavati izkrivljajoče učinke zaradi udeležbe kandidatov z dejavnostmi v jurisdikcijah, ki so uvrščene na seznam EU nekooperativnih jurisdikcij za davčne namene; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem ponovno preuči svojo strategijo javnih naročil; |
| --- | --- |

37.

Pregled obdavčitve EU

| 38. | je seznanjen s trenutnim delom Komisije v zvezi s pregledom davkov v EU; priporoča uporabo gospodarskih kazalnikov, ki omogočajo prepoznavanje izkrivljanj enotnega trga, kot so stopnje neposrednih tujih naložb, licenčnine in izplačila obresti; poudarja, da mora ta pregled prispevati k boju proti škodljivi davčni konkurenci; poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva znatne izgube javnih prihodkov zaradi nacionalnih davčnih politik, ki olajšujejo izogibanje davkom; se zaveda, da mora biti ta pregled davkov oblikovan kot instrument, ki bo državam članicam pomagal pri izvajanju trdnih in zanesljivih reform na davčnem področju; svari pred uporabo tega pregleda za sramotenje posameznih držav članic, vendar meni, da lahko spodbudi razpravo o potrebnih reformah; spodbuja močno sodelovanje s trenutnimi evropskimi platformami pri oblikovanju tega pregleda; se zaveda, da bi lahko bil ta novi instrument uporaben za postopek evropskega semestra in zlasti za priporočila za posamezne države; |
| --- | --- |

38.

o

o o

| 39. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  UL C 2, 6.1.1998, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0416.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0392.

(4)  UL C 411, 27.11.2020, str. 38.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0438.

(6)  UL L 64, 11.3.2011, str. 1.

(7)  Sporočilo Komisije za medije z dne 16. septembra 2019 z naslovom State aid: Commission opens in-depth investigation into individual „excess profit“ tax rulings granted by Belgium to 39 multinational companies (Državna pomoč: Komisija začenja poglobljeno preiskavo posameznih davčnih stališč o „presežnem dobičku“, ki jih je Belgija izdala za 39 multinacionalnih podjetij).

(8)  UL L 179, 20.5.2021, str. 10.

(9)  UL L 57, 18.2.2021, str. 17.

(10)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o predlogu direktive Sveta o določitvi pravil proti praksam izogibanja davkom, ki neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga (UL C 86, 6.3.2018, str. 176).

(11)  OECD, Public Discussion Draft – BEPS Action 4: Interest Deductions And Other Financial Payments (Osnutek za javno obravnavo – ukrep BEPS št. 4: Odbitki obresti in druga finančna plačila), 2014.

(12)  World Economic Forum, The Global Competitiveness Report 2019 (Poročilo o svetovni konkurenčnosti za leto 2019).

---

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/22 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/22

---

P9_TA(2022)0024

Gensko spremenjena soja GMB151 (BCS-GM151-6)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo GMB151 (BCS-GM151-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D075506/01 – 2021/2947(RSP))

(2022/C 342/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo GMB151 (BCS-GM151-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D075506/01, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo GMB151 (BCS-GM151-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D075506/01,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1), zlasti členov 7(3) in 19(3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1), zlasti členov 7(3) in 19(3),

| — | ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 4. februarja 2022, in na podlagi katerega mnenje ni bilo sprejeto, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 4. februarja 2022, in na podlagi katerega mnenje ni bilo sprejeto,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 27. januarja 2021 in objavila 19. aprila 2021 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 27. januarja 2021 in objavila 19. aprila 2021 (3),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4),

| — | ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| A. | ker je družba BASF SE s sedežem v Nemčiji v imenu družbe BASF Agricultural Solutions Seeds US LLC s sedežem v Združenih državah Amerike (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) 9. oktobra 2018 v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 oddala vlogo za dajanje živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo GMB151 (v nadaljnjem besedilu: gensko spremenjena soja), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg; ker ta vloga zajema tudi dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in so razen za živila in krmo namenjeni tudi za druge vrste uporabe, z izjemo gojenja; |
| --- | --- |

A.

ker je družba BASF SE s sedežem v Nemčiji v imenu družbe BASF Agricultural Solutions Seeds US LLC s sedežem v Združenih državah Amerike (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) 9. oktobra 2018 v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 oddala vlogo za dajanje živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo GMB151 (v nadaljnjem besedilu: gensko spremenjena soja), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg; ker ta vloga zajema tudi dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in so razen za živila in krmo namenjeni tudi za druge vrste uporabe, z izjemo gojenja;

| B. | ker je agencija EFSA 27. januarja 2021 sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 19. aprila 2021; |
| --- | --- |

B.

ker je agencija EFSA 27. januarja 2021 sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 19. aprila 2021;

| C. | ker je bila gensko spremenjena soja razvita tako, da je odporna na skupino herbicidov, ki so znani kot zaviralci HPPD, kot so izoksaflutol, mezotrion in tembotrionin, ter proizvaja insekticidno beljakovino (toksin Bt), Cry14Ab-1.b (5), ki je strupena za nematode (ogorčice); |
| --- | --- |

C.

ker je bila gensko spremenjena soja razvita tako, da je odporna na skupino herbicidov, ki so znani kot zaviralci HPPD, kot so izoksaflutol, mezotrion in tembotrionin, ter proizvaja insekticidno beljakovino (toksin Bt), Cry14Ab-1.b (5), ki je strupena za nematode (ogorčice);

Neocenjevanje ostankov herbicidov, metabolitov in učinkov „koktajla“

| D. | ker je iz številnih študij razvidno, da se pri gojenju gensko spremenjenih kmetijskih rastlin, odpornih proti herbicidom, uporabi več t. i. komplementarnih herbicidov, zlasti zaradi pojava plevela, odpornega proti herbicidom (6); ker je treba zato pričakovati, da bo gensko spremenjena soja izpostavljena večjim in večkratnim odmerkom komplementarnih herbicidov, posledica tega pa bodo večje količine ostankov v pridelku; |
| --- | --- |

D.

ker je iz številnih študij razvidno, da se pri gojenju gensko spremenjenih kmetijskih rastlin, odpornih proti herbicidom, uporabi več t. i. komplementarnih herbicidov, zlasti zaradi pojava plevela, odpornega proti herbicidom (6); ker je treba zato pričakovati, da bo gensko spremenjena soja izpostavljena večjim in večkratnim odmerkom komplementarnih herbicidov, posledica tega pa bodo večje količine ostankov v pridelku;

| E. | ker je izoksaflutol v skladu z usklajenim razvrščanjem in označevanjem, odobrenim na ravni Unije, zelo strupen za vodne organizme in domnevno škodi nerojenim otrokom (7); |
| --- | --- |

E.

ker je izoksaflutol v skladu z usklajenim razvrščanjem in označevanjem, odobrenim na ravni Unije, zelo strupen za vodne organizme in domnevno škodi nerojenim otrokom (7);

| F. | ker je bil v oceni tveganja pri gensko spremenjeni soji upoštevan samo izoksaflutol; ker pa je med herbicidi, ki zavirajo HPPD, več raznolikih herbicidov, med drugim mezotrion, ki se lahko pri tej gensko spremenjeni soji uporablja v velikih količinah; |
| --- | --- |

F.

ker je bil v oceni tveganja pri gensko spremenjeni soji upoštevan samo izoksaflutol; ker pa je med herbicidi, ki zavirajo HPPD, več raznolikih herbicidov, med drugim mezotrion, ki se lahko pri tej gensko spremenjeni soji uporablja v velikih količinah;

| G. | ker lahko mezotrion po navedbah Evropske agencije za varnost hrane „šteje, da ima lastnosti motilcev hormonskega ravnovesja“, genotoksičnega potenciala metabolita AMBA, ki je razgradni produkt mezotriona, pa „ni mogoče izključiti“ (8); |
| --- | --- |

G.

ker lahko mezotrion po navedbah Evropske agencije za varnost hrane „šteje, da ima lastnosti motilcev hormonskega ravnovesja“, genotoksičnega potenciala metabolita AMBA, ki je razgradni produkt mezotriona, pa „ni mogoče izključiti“ (8);

| H. | ker se šteje, da ocenjevanje ostankov herbicidov in njihovih razgradnih produktov (v nadaljnjem besedilu: metaboliti) na gensko spremenjenih rastlinah ne sodi na področje pristojnosti odbora agencije EFSA za gensko spremenjene organizme, in se zato ne izvaja v postopku odobritve gensko spremenjenih organizmov; ker je to sporno, saj so lahko prav genska sprememba vpliva na način razgradnje komplementarnih herbicidov v gensko spremenjenih rastlinah ter sestavo in toksičnost metabolitov; |
| --- | --- |

H.

ker se šteje, da ocenjevanje ostankov herbicidov in njihovih razgradnih produktov (v nadaljnjem besedilu: metaboliti) na gensko spremenjenih rastlinah ne sodi na področje pristojnosti odbora agencije EFSA za gensko spremenjene organizme, in se zato ne izvaja v postopku odobritve gensko spremenjenih organizmov; ker je to sporno, saj so lahko prav genska sprememba vpliva na način razgradnje komplementarnih herbicidov v gensko spremenjenih rastlinah ter sestavo in toksičnost metabolitov;

| I. | ker so zaradi specifičnih kmetijskih metod pri gojenju gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, prisotni specifični vzorci uporabe, izpostavljenosti, prisotnosti določenih metabolitov in pojava kombiniranih učinkov, ki zahtevajo posebno pozornost; ker agencija EFSA teh vzorcev ni obravnavala; |
| --- | --- |

I.

ker so zaradi specifičnih kmetijskih metod pri gojenju gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, prisotni specifični vzorci uporabe, izpostavljenosti, prisotnosti določenih metabolitov in pojava kombiniranih učinkov, ki zahtevajo posebno pozornost; ker agencija EFSA teh vzorcev ni obravnavala;

| J. | ker torej ni mogoče sklepati, da je uživanje gensko spremenjene soje varno za zdravje ljudi in živali; |
| --- | --- |

J.

ker torej ni mogoče sklepati, da je uživanje gensko spremenjene soje varno za zdravje ljudi in živali;

Odprta vprašanja v zvezi s toksini Bt

| K. | ker so bile za varnostne študije uporabljene izolirane beljakovine Cry14Ab-1, pridobljene iz mikrobnih rekombinantnih sistemov (9); ker toksikološkim testom, ki so izvedeni z izoliranimi beljakovinami, ni mogoče pripisati velikega pomena, saj so toksini Bt v gensko spremenjenih kmetijskih rastlinah, kot so koruza, bombaž in soja, po naravi bolj toksični kot izolirani toksini Bt, ker lahko inhibitorji proteaze, prisotni v rastlinskem tkivu, zakasnijo razgradnjo toksinov Bt in tako povečajo toksičnost; ker je bil ta pojav dokazan v številnih znanstvenih študijah, tudi v tisti, izvedeni pred 30 leti za družbo Monsanto, ki je pokazala, da je toksičnost toksinov Bt celo ob prisotnosti izjemno majhne količine inhibitorjev proteaze do 20-krat višja (10); |
| --- | --- |

K.

ker so bile za varnostne študije uporabljene izolirane beljakovine Cry14Ab-1, pridobljene iz mikrobnih rekombinantnih sistemov (9); ker toksikološkim testom, ki so izvedeni z izoliranimi beljakovinami, ni mogoče pripisati velikega pomena, saj so toksini Bt v gensko spremenjenih kmetijskih rastlinah, kot so koruza, bombaž in soja, po naravi bolj toksični kot izolirani toksini Bt, ker lahko inhibitorji proteaze, prisotni v rastlinskem tkivu, zakasnijo razgradnjo toksinov Bt in tako povečajo toksičnost; ker je bil ta pojav dokazan v številnih znanstvenih študijah, tudi v tisti, izvedeni pred 30 leti za družbo Monsanto, ki je pokazala, da je toksičnost toksinov Bt celo ob prisotnosti izjemno majhne količine inhibitorjev proteaze do 20-krat višja (10);

| L. | ker se v ocenah tveganja agencije EFSA ta povečana toksičnost ni nikoli upoštevala, čeprav je relevantna za vse rastline Bt, ki jih je dovoljeno uvažati v Unijo ali gojiti v Uniji; ker zato ni mogoče izključiti tveganj za ljudi in živali, ki zaužijejo hrano in krmo s toksini Bt, ki so prisotni zaradi te povečane toksičnosti zaradi interakcije med PI in toksini Bt; |
| --- | --- |

L.

ker se v ocenah tveganja agencije EFSA ta povečana toksičnost ni nikoli upoštevala, čeprav je relevantna za vse rastline Bt, ki jih je dovoljeno uvažati v Unijo ali gojiti v Uniji; ker zato ni mogoče izključiti tveganj za ljudi in živali, ki zaužijejo hrano in krmo s toksini Bt, ki so prisotni zaradi te povečane toksičnosti zaradi interakcije med PI in toksini Bt;

| M. | ker so bili v številnih študijah opaženi stranski učinki izpostavljenosti toksinom Bt, ki lahko vplivajo na imunski sistem, ter se je ugotovilo, da lahko imajo nekateri toksini Bt adjuvantne lastnosti (11), kar pomeni, da lahko povečajo alergenost drugih beljakovin, s katerimi pridejo v stik; |
| --- | --- |

M.

ker so bili v številnih študijah opaženi stranski učinki izpostavljenosti toksinom Bt, ki lahko vplivajo na imunski sistem, ter se je ugotovilo, da lahko imajo nekateri toksini Bt adjuvantne lastnosti (11), kar pomeni, da lahko povečajo alergenost drugih beljakovin, s katerimi pridejo v stik;

| N. | ker je znanstvena študija pokazala, da se toksičnost toksinov Bt lahko poveča tudi z interakcijo z ostanki škropljenja s herbicidi in da so potrebne nadaljnje študije kombiniranih učinkov zloženih dogodkov (gensko spremenjene kmetijske rastline, ki so bile spremenjene, da bi bile odporne na herbicide in da bi proizvajale insekticide v obliki toksinov Bt) (12); ker se kljub temu šteje, da ocenjevanje morebitne interakcije ostankov herbicidov in njihovih metabolitov s toksini Bt ne sodi na področje pristojnosti odbora agencije EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja v okviru ocene tveganja; |
| --- | --- |

N.

ker je znanstvena študija pokazala, da se toksičnost toksinov Bt lahko poveča tudi z interakcijo z ostanki škropljenja s herbicidi in da so potrebne nadaljnje študije kombiniranih učinkov zloženih dogodkov (gensko spremenjene kmetijske rastline, ki so bile spremenjene, da bi bile odporne na herbicide in da bi proizvajale insekticide v obliki toksinov Bt) (12); ker se kljub temu šteje, da ocenjevanje morebitne interakcije ostankov herbicidov in njihovih metabolitov s toksini Bt ne sodi na področje pristojnosti odbora agencije EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja v okviru ocene tveganja;

Pripombe pristojnih organov držav članic

| O. | ker so pristojni organi držav članic v trimesečnem posvetovalnem obdobju agenciji EFSA predložili pripombe (13); ker je bilo med kritičnimi pripombami navedeno, da bi bilo treba predložiti podatke za oceno, ali se v gensko spremenjeni soji kopičijo ostanki herbicidov in metabolitov, in ali so lahko ravni teh ostankov in metabolitov v gensko spremenjeni soji, uvoženi v Unijo, nesprejemljive, navedene so bile posledice v zvezi s subkronično, razvojno in reproduktivno toksičnostjo, da je podlaga za oceno tveganja za okolje povezana s številnimi pomanjkljivostmi in negotovostmi glede tveganja za okolje, povezanega z gensko spremenjeno sojo, da sedanje študije niso dovolj za zaključek, da bodo izpostavljenost okolja in s tem učinki na neciljne organizme zanemarljivi, da bi bilo treba upoštevati vpliv gojenja gensko spremenjene soje v državah proizvajalkah in da na podlagi dokazov, predstavljenih v dokumentaciji, ni mogoče sklepati o primerjalni oceni soje GMB151 ali o njeni varnosti; |
| --- | --- |

O.

ker so pristojni organi držav članic v trimesečnem posvetovalnem obdobju agenciji EFSA predložili pripombe (13); ker je bilo med kritičnimi pripombami navedeno, da bi bilo treba predložiti podatke za oceno, ali se v gensko spremenjeni soji kopičijo ostanki herbicidov in metabolitov, in ali so lahko ravni teh ostankov in metabolitov v gensko spremenjeni soji, uvoženi v Unijo, nesprejemljive, navedene so bile posledice v zvezi s subkronično, razvojno in reproduktivno toksičnostjo, da je podlaga za oceno tveganja za okolje povezana s številnimi pomanjkljivostmi in negotovostmi glede tveganja za okolje, povezanega z gensko spremenjeno sojo, da sedanje študije niso dovolj za zaključek, da bodo izpostavljenost okolja in s tem učinki na neciljne organizme zanemarljivi, da bi bilo treba upoštevati vpliv gojenja gensko spremenjene soje v državah proizvajalkah in da na podlagi dokazov, predstavljenih v dokumentaciji, ni mogoče sklepati o primerjalni oceni soje GMB151 ali o njeni varnosti;

Nedemokratično odločanje

| P. | ker Komisija priznava, da je problematično, da mora še vedno sprejemati sklepe o odobritvi gensko spremenjenih organizmov, ki jih ne podpira kvalificirana večina držav članic, kar bi morala biti kvečjemu izjema, vendar je zdaj to postalo pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; |
| --- | --- |

P.

ker Komisija priznava, da je problematično, da mora še vedno sprejemati sklepe o odobritvi gensko spremenjenih organizmov, ki jih ne podpira kvalificirana večina držav članic, kar bi morala biti kvečjemu izjema, vendar je zdaj to postalo pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme;

| Q. | ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel 36 resolucij, v katerih nasprotuje temu, da bi gensko spremenjene organizme, namenjene za živila in krmo, dali na trg (33 resolucij) ter da bi te organizme gojili v Uniji (tri resolucije); ker je v devetem zakonodajnem obdobju že 21-krat nasprotoval dajanju gensko spremenjenih organizmov na trg; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker so med razlogi, zakaj države članice ne podpirajo odobritev, znanstveni pomisleki v zvezi z oceno tveganja; |
| --- | --- |

Q.

ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel 36 resolucij, v katerih nasprotuje temu, da bi gensko spremenjene organizme, namenjene za živila in krmo, dali na trg (33 resolucij) ter da bi te organizme gojili v Uniji (tri resolucije); ker je v devetem zakonodajnem obdobju že 21-krat nasprotoval dajanju gensko spremenjenih organizmov na trg; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker so med razlogi, zakaj države članice ne podpirajo odobritev, znanstveni pomisleki v zvezi z oceno tveganja;

| R. | ker je Komisija sama priznala demokratični primanjkljaj, odsotnost podpore držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej sprejema odobritve za gensko spremenjene organizme; |
| --- | --- |

R.

ker je Komisija sama priznala demokratični primanjkljaj, odsotnost podpore držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej sprejema odobritve za gensko spremenjene organizme;

| S. | ker ni treba spreminjati zakonodaje, da bi lahko Komisija zavrnila odobritev gensko spremenjenih organizmov, če je kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe ne podpre (14); |
| --- | --- |

S.

ker ni treba spreminjati zakonodaje, da bi lahko Komisija zavrnila odobritev gensko spremenjenih organizmov, če je kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe ne podpre (14);

Spoštovanje mednarodnih obveznosti Unije

| T. | ker posebna poročevalka OZN o pravici do hrane v poročilu iz leta 2017 ugotavlja, da imajo nevarni pesticidi katastrofalne posledice za zdravje, zlasti v državah v razvoju (15); ker je cilj trajnostnega razvoja 3.9 OZN do leta 2030 občutno zmanjšati število primerov smrti in bolezni zaradi izpostavljenosti nevarnim kemikalijam ter onesnaženosti zraka, vode in tal (16); ker bi odobritev uvoza gensko spremenjene soje povečala povpraševanje po tej kmetijski rastlini, ki je bila spremenjena za tretiranje s herbicidi, ki zavirajo HPPD, kot sta izoksaflutol in mezotrion, s čimer bi se povečala izpostavljenost delavcev v tretjih državah; ker je to tveganje za delavce in okolje še posebej problematično pri gensko spremenjenih kmetijskih rastlinah, odpornih proti herbicidom, saj se pri njih uporabijo večje količine herbicidov; |
| --- | --- |

T.

ker posebna poročevalka OZN o pravici do hrane v poročilu iz leta 2017 ugotavlja, da imajo nevarni pesticidi katastrofalne posledice za zdravje, zlasti v državah v razvoju (15); ker je cilj trajnostnega razvoja 3.9 OZN do leta 2030 občutno zmanjšati število primerov smrti in bolezni zaradi izpostavljenosti nevarnim kemikalijam ter onesnaženosti zraka, vode in tal (16); ker bi odobritev uvoza gensko spremenjene soje povečala povpraševanje po tej kmetijski rastlini, ki je bila spremenjena za tretiranje s herbicidi, ki zavirajo HPPD, kot sta izoksaflutol in mezotrion, s čimer bi se povečala izpostavljenost delavcev v tretjih državah; ker je to tveganje za delavce in okolje še posebej problematično pri gensko spremenjenih kmetijskih rastlinah, odpornih proti herbicidom, saj se pri njih uporabijo večje količine herbicidov;

| U. | ker je krčenje gozdov glavni vzrok za zmanjševanje biotske raznovrstnosti; ker so emisije, ki izhajajo iz rabe zemljišč in njenih sprememb, zlasti zaradi krčenja gozdov, drugi največji vzrok podnebnih sprememb za izgorevanjem fosilnih goriv (17); ker naj bi v skladu s ciljem trajnostnega razvoja 15 do leta 2020 ustavili krčenje gozdov (18); ker imajo gozdovi večnamensko vlogo in s tem podpirajo uresničevanje večine ciljev trajnostnega razvoja (19); |
| --- | --- |

U.

ker je krčenje gozdov glavni vzrok za zmanjševanje biotske raznovrstnosti; ker so emisije, ki izhajajo iz rabe zemljišč in njenih sprememb, zlasti zaradi krčenja gozdov, drugi največji vzrok podnebnih sprememb za izgorevanjem fosilnih goriv (17); ker naj bi v skladu s ciljem trajnostnega razvoja 15 do leta 2020 ustavili krčenje gozdov (18); ker imajo gozdovi večnamensko vlogo in s tem podpirajo uresničevanje večine ciljev trajnostnega razvoja (19);

| V. | ker je pridelava soje ključno gonilo krčenja gozdov na območjih Amazonke, Cerrada in Gran Chaca v Južni Ameriki; ker je 97 % soje, pridelane v Braziliji, oziroma 100 % soje, pridelane v Argentini, gensko spremenjene (20); ker je večino gensko spremenjene soje, ki jo je dovoljeno gojiti v Braziliji in Argentini, že dovoljeno uvažati v Unijo; |
| --- | --- |

V.

ker je pridelava soje ključno gonilo krčenja gozdov na območjih Amazonke, Cerrada in Gran Chaca v Južni Ameriki; ker je 97 % soje, pridelane v Braziliji, oziroma 100 % soje, pridelane v Argentini, gensko spremenjene (20); ker je večino gensko spremenjene soje, ki jo je dovoljeno gojiti v Braziliji in Argentini, že dovoljeno uvažati v Unijo;

| W. | ker je Unija pogodbenica Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti, v kateri je jasno zapisano, da imajo tako države izvoznice kot države uvoznice jasno mednarodno odgovornost glede biološke raznovrstnosti; |
| --- | --- |

W.

ker je Unija pogodbenica Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti, v kateri je jasno zapisano, da imajo tako države izvoznice kot države uvoznice jasno mednarodno odgovornost glede biološke raznovrstnosti;

| X. | ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge legitimne dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo; ker bi morali ti legitimni dejavniki vključevati obveznosti Unije na podlagi ciljev trajnostnega razvoja OZN, Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah in Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti; |
| --- | --- |

X.

ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge legitimne dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo; ker bi morali ti legitimni dejavniki vključevati obveznosti Unije na podlagi ciljev trajnostnega razvoja OZN, Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah in Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti;

| 1. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003, tj. v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (21), da bi se zagotovila osnova za zagotavljanje visoke ravni varstva življenja in zdravja ljudi, zdravja in zaščite živali, okolja ter interesov potrošnika v zvezi z gensko spremenjenimi živili in krmo ob zagotavljanju učinkovitega delovanja notranjega trga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj umakne osnutek izvedbenega sklepa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | znova poziva Komisijo, naj ne odobri gensko spremenjenih kmetijskih rastlin, ki so odporne proti herbicidom, dokler ne bodo zdravstvena tveganja, povezana z ostanki, docela raziskana za vsak posamezni primer, kar zahteva celovito oceno ostankov škropljenja gensko spremenjenih kmetijskih rastlin s komplementarnimi herbicidi ter oceno razgradnih produktov herbicidov in morebitnih kombiniranih učinkov, vključno s samo gensko spremenjeno rastlino; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja, da je Komisija v pismu z dne 11. septembra 2020 poslancem končno priznala, da je treba pri odločitvah o odobritvi gensko spremenjenih organizmov upoštevati trajnostnost (22); vendar je globoko razočaran, ker Komisija še naprej dovoljuje uvoz gensko spremenjenih organizmov v Unijo, čeprav Parlament vedno znova nasprotuje, večina držav članic pa glasuje proti tem odobritvam; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva agencijo EFSA, naj zahteva podatke o posledicah uživanja živil in krme iz gensko spremenjenih rastlin za črevesno floro; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva agencijo EFSA, naj razširi oceno tveganja, da bo popolnoma upoštevala vse interakcije in kombinirane učinke med toksini Bt, gensko spremenjenimi rastlinami in njihovimi sestavnimi deli ter ostanki škropljenja s komplementarnimi herbicidi, in oceni povezani vpliv na okolje ter zdravje in varnost hrane; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj nemudoma ustavi uvoz gensko spremenjene soje, pridelane v Braziliji in Argentini, pri čemer naj po potrebi uporabi člen 53 Uredbe (ES) št. 178/2002, dokler ne bodo vzpostavljeni učinkoviti pravno zavezujoči mehanizmi, s katerimi bo mogoče preprečiti, da bi v Uniji na trg dajali proizvode, povezane s krčenjem gozdov in posledičnimi kršitvami človekovih pravic; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno poziva k uveljavitvi evropske strategije za proizvodnjo rastlinskih beljakovin in oskrbo z njimi (23), da bo Unija manj odvisna od uvoza gensko spremenjene soje in se bodo skrajšale verige preskrbe s hrano ter se bodo ustvarili regionalni trgi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | znova poziva Komisijo, naj upošteva obveznosti, ki jih ima Unija po mednarodnih sporazumih, kot so Pariški sporazum o podnebnih spremembah, Konvencija OZN o biološki raznovrstnosti in cilji OZN za trajnostni razvoj; ponovno poziva, naj se osnutkom izvedbenih aktov priloži obrazložitveni memorandum, v katerem je pojasnjeno, kako podpirajo načelo neškodovanja (24); |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da predlogi sprememb, ki jih je Evropski parlament sprejel 17. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 (25) in služijo kot podlaga za pogajanja s Svetom, določajo, da Komisija ne odobri gensko spremenjenih organizmov, če za to ni podpore kvalificirane večine držav članic; vztraja, naj Komisija spoštuje to stališče, in poziva Svet, naj nemudoma nadaljuje delo in sprejme splošni pristop k tej zadevi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  Znanstveno mnenje odbora EFSA o gensko spremenjeni soji GMB 151 za uporabo v živilih in krmi v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 (vloga EFSA-GMO-NL-2018.153, EFSA Journal 2021; 19(4):6424, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2021.6424.

(4)  Evropski parlament je v osmem zakonodajnem obdobju sprejel 36 resolucij, v katerih je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov. Poleg tega je v devetem zakonodajnem obdobju sprejel naslednje resolucije:

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0028).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0029).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0030).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0054).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0055). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0055).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0056).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Svet (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Svet (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0057).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0069).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0291). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0291).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0292). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0292).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0293).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0365). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0365).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in MON 87411, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0366). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in MON 87411, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0366).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0367). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0367).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 88017 (MON-88Ø17-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0368). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 88017 (MON-88Ø17-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0368).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 (MON-89Ø34-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0369). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 (MON-89Ø34-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0369).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614 × T304-40 × GHB119, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0080). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614 × T304-40 × GHB119, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0080).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0081). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0081).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-81419-2 × DAS–44406–6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0334). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-81419-2 × DAS–44406–6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0334).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, MIR162, MON810 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0335). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, MIR162, MON810 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0335).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt 11 (SYN-BTØ11-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0336). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt 11 (SYN-BTØ11-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0336).

(5)  Mnenje agencije EFSA, str. 6 in 7.

(6)  Gl. na primer Bonny, S. (2016) Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact (Gensko modificirani pridelki, odporni na herbicide, plevel in herbicidi: pregled in učinek), Environmental Management, januar 2016; 57(1), str. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 in Benbrook, C.M., Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years (Vplivi gensko spremenjenih pridelkov na uporabo pesticidov v ZDA – prvih šestnajst let), Environmental Sciences Europe; 28. september 2012, zvezek 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24.

(7)  https://echa.europa.eu/substance-information/-/substanceinfo/100.114.433

(8)  EFSA Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance mesotrione (Sklep agencije EFSA o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo mezotrion), Strokovno glasilo EFSA 2016; 14(3):4419, str. 3, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2016.4419.

(9)  Mnenje agencije EFSA, str. 16.

(10)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors (Povečanje insekticidnega delovanja bakterije Bacillus thuringiensis z inhibitorji serinskih proteaz), Journal of Agricultural and Food Chemistry, 1990, št. 38, str. 1145–1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051

(11)  Za pregled glej Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals (Pregled varnosti in bioloških učinkov toksinov Cry Bacillus thuringiensis pri sesalcih), Journal of Applied Toxicology, maj 2016, 36(5), str. 630 648, https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252

(12)  https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0278691516300722?via%3Dihub

(13)  Pripombe držav članic o gensko spremenjeni soji so dostopne v registru vprašanj agencije EFSA: https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5946

(14)  Komisija v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) št. 182/2011 lahko nadaljuje postopek odobritve, če v odboru za pritožbe ni podpore kvalificirane večine držav članic, vendar to ni nujno.

(15)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(16)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(17)  Sporočilo Komisije z dne 23. julija 2019 z naslovom Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov (COM(2019)0352), str. 1.

(18)  Gl. cilj 15.2: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/

(19)  Sporočilo Komisije z dne 23. julija 2019 z naslovom Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov (COM(2019)0352), str. 2.

(20)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications, Global status of Commercialized Biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years (Stanje gensko spremenjenih poljščin v letu 2017: v 22 letih uporabe biotehniških pridelkov je ta naraščala skupaj z gospodarskimi koristmi); poročilo št. 53 (2017), str. 16 in 21, https://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf.

(21)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

(22)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(23)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (UL C 270, 7.7.2021, str. 2), odstavek 64.

(24)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (UL C 270, 7.7.2021, str. 2), odstavek 102.

(25)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0364.

---

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/29 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/29

---

P9_TA(2022)0025

Gensko spremenjeni bombaž GHB614 (BCS-GHØØ2-5)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjen bombaž GHB614 (BCS-GHØØ2-5), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D076839/01 – 2021/3006(RSP))

(2022/C 342/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614 (BCS-GHØØ2-5), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D076839/01, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614 (BCS-GHØØ2-5), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D076839/01,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1), zlasti členov 11(3) in 23(3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1), zlasti členov 11(3) in 23(3),

| — | ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 8. decembra 2021 in na podlagi katerega mnenje ni bilo sprejeto, ter glasovanja v odboru za pritožbe, ki je potekalo 31. januarja 2022, na podlagi katerega mnenje prav tako ni bilo sprejeto, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 8. decembra 2021 in na podlagi katerega mnenje ni bilo sprejeto, ter glasovanja v odboru za pritožbe, ki je potekalo 31. januarja 2022, na podlagi katerega mnenje prav tako ni bilo sprejeto,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 28. maja 2021 in objavila 7. julija 2021 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 28. maja 2021 in objavila 7. julija 2021 (3),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, v katerih je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, v katerih je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4),

| — | ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| A. | ker je bilo z Odločbo Komisije 2011/354/EU (5) odobreno dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni (v nadaljnjem besedilu: gensko spremenjeni bombaž); ker področje uporabe navedene odobritve zajema tudi dajanje na trg proizvodov, ki niso živila in krma, ter vsebujejo gensko spremenjen bombaž ali so iz njega sestavljeni, za enako uporabo kot kateri koli drug bombaž, razen za gojenje; |
| --- | --- |

A.

ker je bilo z Odločbo Komisije 2011/354/EU (5) odobreno dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni (v nadaljnjem besedilu: gensko spremenjeni bombaž); ker področje uporabe navedene odobritve zajema tudi dajanje na trg proizvodov, ki niso živila in krma, ter vsebujejo gensko spremenjen bombaž ali so iz njega sestavljeni, za enako uporabo kot kateri koli drug bombaž, razen za gojenje;

| B. | ker je družba BASF SE s sedežem v Nemčiji v imenu družbe BASF Agricultural Solutions Seeds US LLC s sedežem v Združenih državah Amerike (v nadaljnjem besedilu: vložnik) 22. aprila 2020 v skladu s členoma 11 in 23 Uredbe (ES) št. 1829/2003 pri Komisiji vložila vlogo za obnovitev odobritve; |
| --- | --- |

B.

ker je družba BASF SE s sedežem v Nemčiji v imenu družbe BASF Agricultural Solutions Seeds US LLC s sedežem v Združenih državah Amerike (v nadaljnjem besedilu: vložnik) 22. aprila 2020 v skladu s členoma 11 in 23 Uredbe (ES) št. 1829/2003 pri Komisiji vložila vlogo za obnovitev odobritve;

| C. | ker je agencija EFSA 28. maja 2021 o tej obnovitvi odobritve za gensko spremenjen bombaž sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 7. julija 2021; ker je agencija EFSA 5. marca 2009 o prvotni odobritvi za gensko spremenjen bombaž sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 10. marca 2009 (6); |
| --- | --- |

C.

ker je agencija EFSA 28. maja 2021 o tej obnovitvi odobritve za gensko spremenjen bombaž sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 7. julija 2021; ker je agencija EFSA 5. marca 2009 o prvotni odobritvi za gensko spremenjen bombaž sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 10. marca 2009 (6);

| D. | ker gensko spremenjen bombaž izraža 5-enolpiruvil-šikimat-3-fosfat sintazo (2mEPSPS) koruznega izvora, ki je odporna na foliarne herbicide širokega spektra, ki se jih uporablja po vzniku in vsebujejo aktivno snov glifosat (7); ker je, drugače povedano, gensko spremenjen bombaž odporen na glifosat oziroma „komplementarni herbicid“; |
| --- | --- |

D.

ker gensko spremenjen bombaž izraža 5-enolpiruvil-šikimat-3-fosfat sintazo (2mEPSPS) koruznega izvora, ki je odporna na foliarne herbicide širokega spektra, ki se jih uporablja po vzniku in vsebujejo aktivno snov glifosat (7); ker je, drugače povedano, gensko spremenjen bombaž odporen na glifosat oziroma „komplementarni herbicid“;

| E. | ker v Evropi sicer samega olja iz bombaževih semen zaužijemo relativno malo, ga pa lahko vsebuje veliko različnih živilskih izdelkov, med katerimi so prelivi, majoneza, fini pekovski izdelki, čokoladni namazi in čips; ker se bombaž za krmo živali uporablja v glavnem v obliki tropine/otrobov iz bombaževih semen ali polnomastnih bombaževih semen (8); ker ga v obliki moke uživamo tudi ljudje; |
| --- | --- |

E.

ker v Evropi sicer samega olja iz bombaževih semen zaužijemo relativno malo, ga pa lahko vsebuje veliko različnih živilskih izdelkov, med katerimi so prelivi, majoneza, fini pekovski izdelki, čokoladni namazi in čips; ker se bombaž za krmo živali uporablja v glavnem v obliki tropine/otrobov iz bombaževih semen ali polnomastnih bombaževih semen (8); ker ga v obliki moke uživamo tudi ljudje;

Neocenjevanje komplementarnega herbicida

| F. | ker je treba na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 503/2013 (9) oceniti, ali pričakovane kmetijske prakse vplivajo na izražanje preučevanih ciljev; ker je v skladu z omenjeno izvedbeno uredbo to še posebej pomembno pri rastlinah, ki so odporne proti herbicidom; |
| --- | --- |

F.

ker je treba na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 503/2013 (9) oceniti, ali pričakovane kmetijske prakse vplivajo na izražanje preučevanih ciljev; ker je v skladu z omenjeno izvedbeno uredbo to še posebej pomembno pri rastlinah, ki so odporne proti herbicidom;

| G. | ker je iz številnih študij razvidno, da se pri gojenju gensko spremenjenih kmetijskih rastlin, odpornih proti herbicidom, porabi več komplementarnih herbicidov, zlasti zaradi pojava plevela, odpornega proti herbicidom (10); ker torej lahko pričakujemo, da bo gensko spremenjen bombaž izpostavljen večjemu in večkratnemu odmerku glifosata, posledica tega pa so lahko večje količine njegovih ostankov v pridelku; |
| --- | --- |

G.

ker je iz številnih študij razvidno, da se pri gojenju gensko spremenjenih kmetijskih rastlin, odpornih proti herbicidom, porabi več komplementarnih herbicidov, zlasti zaradi pojava plevela, odpornega proti herbicidom (10); ker torej lahko pričakujemo, da bo gensko spremenjen bombaž izpostavljen večjemu in večkratnemu odmerku glifosata, posledica tega pa so lahko večje količine njegovih ostankov v pridelku;

| H. | ker je agencija EFSA novembra 2015 sklenila, da glifosat verjetno ni rakotvoren, Evropska agencija za kemikalije pa je marca 2017 ugotovila, da njegova razvrstitev med rakotvorne snovi ni utemeljena; ker je po drugi strani Mednarodna agencija za raziskave raka, specializirana agencija Svetovne zdravstvene organizacije, leta 2015 glifosat razvrstila med snovi, ki verjetno povzročajo raka pri ljudeh; ker več najnovejših strokovno pregledanih znanstvenih študij potrjuje rakotvorni potencial glifosata (11); |
| --- | --- |

H.

ker je agencija EFSA novembra 2015 sklenila, da glifosat verjetno ni rakotvoren, Evropska agencija za kemikalije pa je marca 2017 ugotovila, da njegova razvrstitev med rakotvorne snovi ni utemeljena; ker je po drugi strani Mednarodna agencija za raziskave raka, specializirana agencija Svetovne zdravstvene organizacije, leta 2015 glifosat razvrstila med snovi, ki verjetno povzročajo raka pri ljudeh; ker več najnovejših strokovno pregledanih znanstvenih študij potrjuje rakotvorni potencial glifosata (11);

| I. | ker po navedbah agencije EFSA za številne razgradne produkte glifosata, ki so relevantni za gensko spremenjene rastline, odporne proti njemu, ni toksikoloških podatkov, da bi lahko ocenili tveganja za potrošnike (12); |
| --- | --- |

I.

ker po navedbah agencije EFSA za številne razgradne produkte glifosata, ki so relevantni za gensko spremenjene rastline, odporne proti njemu, ni toksikoloških podatkov, da bi lahko ocenili tveganja za potrošnike (12);

| J. | ker se šteje, da ocenjevanje ostankov herbicidov in njihovih razgradnih produktov na gensko spremenjenih rastlinah ne sodi na področje pristojnosti odbora agencije EFSA za gensko spremenjene organizme, in se zato ne izvaja v postopku odobritve gensko spremenjenih organizmov; ker je to sporno, saj so lahko prav genska sprememba vpliva na način razgradnje komplementarnih herbicidov v gensko spremenjenih rastlinah ter sestavo razgradnih produktov („metaboliti“) in s tem na njihovo toksičnost (13); |
| --- | --- |

J.

ker se šteje, da ocenjevanje ostankov herbicidov in njihovih razgradnih produktov na gensko spremenjenih rastlinah ne sodi na področje pristojnosti odbora agencije EFSA za gensko spremenjene organizme, in se zato ne izvaja v postopku odobritve gensko spremenjenih organizmov; ker je to sporno, saj so lahko prav genska sprememba vpliva na način razgradnje komplementarnih herbicidov v gensko spremenjenih rastlinah ter sestavo razgradnih produktov („metaboliti“) in s tem na njihovo toksičnost (13);

Pripombe pristojnih organov držav članic

| K. | ker so države članice v trimesečnem posvetovalnem obdobju agenciji EFSA predložile številne kritične pripombe (14), ker so med temi kritičnimi pripombami ugotovitve, da brez dejanskega sistema nadzora, ki bi omogočal specifično sledenje uporabe gensko spremenjenih organizmov ali njihovih stranskih proizvodov pri ljudeh ali živalih, ni mogoče doseči ustrezno oceniti varnosti porabe gensko spremenjenih organizmov v desetletnem obdobju, da so poročila o spremljanju (od leta 2011 do leta 2019) na več mestih pomanjkljiva in niso v skladu ne z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15) in ustreznimi smernicami ne s smernicami EFSA o okoljskem spremljanju po dajanju na trg gensko spremenjenih rastlin, da je bila predstavljena literatura (ki jo je posredoval vložnik) nezadostna in zato nepopolna ter da bo škropljenje gensko spremenjenega bombaža z višjimi koncentracijami glifosata, ki je po ugotovitvah iz študij toksičen za ljudi in živali, verjetno pustilo več ostankov herbicidov in metabolitov na pridelku ter posledično v prehranski in krmni verigi; |
| --- | --- |

K.

ker so države članice v trimesečnem posvetovalnem obdobju agenciji EFSA predložile številne kritične pripombe (14), ker so med temi kritičnimi pripombami ugotovitve, da brez dejanskega sistema nadzora, ki bi omogočal specifično sledenje uporabe gensko spremenjenih organizmov ali njihovih stranskih proizvodov pri ljudeh ali živalih, ni mogoče doseči ustrezno oceniti varnosti porabe gensko spremenjenih organizmov v desetletnem obdobju, da so poročila o spremljanju (od leta 2011 do leta 2019) na več mestih pomanjkljiva in niso v skladu ne z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15) in ustreznimi smernicami ne s smernicami EFSA o okoljskem spremljanju po dajanju na trg gensko spremenjenih rastlin, da je bila predstavljena literatura (ki jo je posredoval vložnik) nezadostna in zato nepopolna ter da bo škropljenje gensko spremenjenega bombaža z višjimi koncentracijami glifosata, ki je po ugotovitvah iz študij toksičen za ljudi in živali, verjetno pustilo več ostankov herbicidov in metabolitov na pridelku ter posledično v prehranski in krmni verigi;

Spoštovanje mednarodnih obveznosti Unije

| L. | ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge legitimne dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo; ker bi morali ti legitimni dejavniki vključevati obveznosti Unije na podlagi ciljev trajnostnega razvoja OZN, Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah in Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti; |
| --- | --- |

L.

ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge legitimne dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo; ker bi morali ti legitimni dejavniki vključevati obveznosti Unije na podlagi ciljev trajnostnega razvoja OZN, Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah in Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti;

| M. | ker posebna poročevalka OZN o pravici do hrane v poročilu iz leta 2017 ugotavlja, da imajo nevarni pesticidi katastrofalne posledice za zdravje, zlasti v državah v razvoju (16); ker je cilj trajnostnega razvoja 3.9 OZN do leta 2030 občutno zmanjšati število primerov smrti in bolezni zaradi izpostavljenosti nevarnim kemikalijam ter onesnaženosti zraka, vode in tal (17); ker bi odobritev uvoza gensko spremenjenega bombaža povečala povpraševanje po tej kmetijski rastlini, tretirani z glifosatom, s čimer bi se povečala izpostavljenost delavcev in okolja v tretjih državah; ker je to tveganje za delavce in okolje še posebej problematično pri gensko spremenjenih kmetijskih rastlinah, odpornih proti herbicidom, saj se pri njih uporabijo večje količine herbicidov; |
| --- | --- |

M.

ker posebna poročevalka OZN o pravici do hrane v poročilu iz leta 2017 ugotavlja, da imajo nevarni pesticidi katastrofalne posledice za zdravje, zlasti v državah v razvoju (16); ker je cilj trajnostnega razvoja 3.9 OZN do leta 2030 občutno zmanjšati število primerov smrti in bolezni zaradi izpostavljenosti nevarnim kemikalijam ter onesnaženosti zraka, vode in tal (17); ker bi odobritev uvoza gensko spremenjenega bombaža povečala povpraševanje po tej kmetijski rastlini, tretirani z glifosatom, s čimer bi se povečala izpostavljenost delavcev in okolja v tretjih državah; ker je to tveganje za delavce in okolje še posebej problematično pri gensko spremenjenih kmetijskih rastlinah, odpornih proti herbicidom, saj se pri njih uporabijo večje količine herbicidov;

| N. | ker bi lahko po strokovno pregledani študiji, objavljeni leta 2020, Roundup, eden najbolj razširjenih herbicidov na osnovi glifosata, povzročil izgubo biotske raznovrstnosti, zaradi česar bi ekosistemi postali ranljivi za onesnaževanje in podnebne spremembe (18); |
| --- | --- |

N.

ker bi lahko po strokovno pregledani študiji, objavljeni leta 2020, Roundup, eden najbolj razširjenih herbicidov na osnovi glifosata, povzročil izgubo biotske raznovrstnosti, zaradi česar bi ekosistemi postali ranljivi za onesnaževanje in podnebne spremembe (18);

Nedemokratičen postopek odločanja

| O. | ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 8. decembra 2021, in na podlagi katerega mnenje ni bilo sprejeto, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino; ker pri glasovanju v odboru za pritožbe, ki je potekalo 31. januarja 2022, na podlagi katerega mnenje prav tako ni bilo sprejeto; |
| --- | --- |

O.

ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 8. decembra 2021, in na podlagi katerega mnenje ni bilo sprejeto, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino; ker pri glasovanju v odboru za pritožbe, ki je potekalo 31. januarja 2022, na podlagi katerega mnenje prav tako ni bilo sprejeto;

| P. | ker Komisija priznava, da je problematično, da mora še vedno sprejemati sklepe o odobritvi gensko spremenjenih organizmov, ki jih ne podpira kvalificirana večina držav članic, kar bi morala biti kvečjemu izjema, vendar je zdaj to postalo pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; |
| --- | --- |

P.

ker Komisija priznava, da je problematično, da mora še vedno sprejemati sklepe o odobritvi gensko spremenjenih organizmov, ki jih ne podpira kvalificirana večina držav članic, kar bi morala biti kvečjemu izjema, vendar je zdaj to postalo pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme;

| Q. | ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel skupno 36 resolucij, v katerih nasprotuje dajanju gensko spremenjenih organizmov za živila in krmo na trg (33 resolucij) ter gojenju teh organizmov v Uniji (tri resolucije); ker je v devetem zakonodajnem obdobju že 21-krat nasprotoval dajanju gensko spremenjenih organizmov na trg; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker razlogi, zakaj države članice ne podpirajo odobritve, vključujejo nespoštovanje previdnostnega načela v postopku odobritve in znanstvene pomisleke v zvezi z oceno tveganja; |
| --- | --- |

Q.

ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel skupno 36 resolucij, v katerih nasprotuje dajanju gensko spremenjenih organizmov za živila in krmo na trg (33 resolucij) ter gojenju teh organizmov v Uniji (tri resolucije); ker je v devetem zakonodajnem obdobju že 21-krat nasprotoval dajanju gensko spremenjenih organizmov na trg; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker razlogi, zakaj države članice ne podpirajo odobritve, vključujejo nespoštovanje previdnostnega načela v postopku odobritve in znanstvene pomisleke v zvezi z oceno tveganja;

| R. | ker je Komisija sama priznala demokratični primanjkljaj, odsotnost podpore držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej sprejema odobritve za gensko spremenjene organizme; |
| --- | --- |

R.

ker je Komisija sama priznala demokratični primanjkljaj, odsotnost podpore držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej sprejema odobritve za gensko spremenjene organizme;

| S. | ker ni treba spreminjati zakonodaje za to, da bi lahko Komisija zavrnila odobritev, če je kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe ne podpre (19); |
| --- | --- |

S.

ker ni treba spreminjati zakonodaje za to, da bi lahko Komisija zavrnila odobritev, če je kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe ne podpre (19);

| 1. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003, namreč da se v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (20) omogoči visoka raven varstva življenja in zdravja ljudi, zdravja in zaščite živali ter okoljskih interesov in interesov potrošnika v zvezi z gensko spremenjenimi živili in krmo, ob tem pa zagotovi učinkovito delovanje notranjega trga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj umakne osnutek izvedbenega sklepa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | znova poziva Komisijo, naj ne odobri gensko spremenjenih kmetijskih rastlin, ki so odporne proti herbicidom, dokler ne bodo zdravstvena tveganja, povezana z ostanki, docela raziskana za vsak posamezni primer, kar zahteva celovito oceno ostankov škropljenja gensko spremenjenih kmetijskih rastlin s komplementarnimi herbicidi ter oceno razgradnih produktov herbicidov in morebitnih kombiniranih učinkov, vključno s samo gensko spremenjeno rastlino; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja, da je Komisija v pismu z dne 11. septembra 2020 poslancem končno priznala, da je treba pri odločitvah o odobritvi gensko spremenjenih organizmov upoštevati trajnostnost (21); vendar je globoko razočaran, ker Komisija še naprej dovoljuje uvoz gensko spremenjenih organizmov v Unijo, čeprav Parlament vedno znova temu nasprotuje, večina držav članic pa glasuje proti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva agencijo EFSA, naj zahteva podatke o posledicah uživanja živil in krme iz gensko spremenjenih rastlin za črevesno floro; |
| --- | --- |

6.

| 7. | znova poziva Komisijo, naj upošteva obveznosti, ki jih ima Unija po mednarodnih sporazumih, kot so Pariški sporazum o podnebnih spremembah, Konvencija OZN o biološki raznovrstnosti in cilji OZN za trajnostni razvoj; ponovno poziva, naj se osnutkom izvedbenih aktov priloži obrazložitveni memorandum, v katerem je pojasnjeno, kako podpirajo načelo neškodovanja (22); |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da predlogi sprememb, ki jih je Evropski parlament sprejel 17. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 (23) in služijo kot podlaga za pogajanja s Svetom, določajo, da Komisija ne odobri gensko spremenjenih organizmov, če za to ni podpore kvalificirane večine držav članic; vztraja, naj Komisija spoštuje to stališče, in poziva Svet, naj nemudoma nadaljuje delo in sprejme splošni pristop k tej zadevi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  Znanstveno mnenje odbora EFSA o gensko spremenjenem bombažu GHB614 za obnovitev odobritve v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 (vloga EFSA-GMO-RX-018), strokovno glasilo agencije EFSA 19(7), leto 2021, 6671, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/6671.

(4)  Evropski parlament je v osmem zakonodajnem obdobju sprejel 36 resolucij, v katerih je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov. Poleg tega je v devetem zakonodajnem obdobju sprejel naslednje resolucije:

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0028).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0029).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0030).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0054).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0055). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0055).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0056).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Svet (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Svet (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0057).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0069).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0291). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0291).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0292). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0292).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0293).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0365). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0365).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in MON 87411, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0366). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in MON 87411, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0366).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0367). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0367).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 88017 (MON-88Ø17-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0368). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 88017 (MON-88Ø17-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0368).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 (MON-89Ø34-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0369). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 (MON-89Ø34-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0369).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614 × T304-40 × GHB119, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0080). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614 × T304-40 × GHB119, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0080).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0081). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0081).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-81419-2 × DAS–44406–6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0334). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-81419-2 × DAS–44406–6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0334).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, MIR162, MON810 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0335). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, MIR162, MON810 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0335).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt 11 (SYN-BTØ11-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0336). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt 11 (SYN-BTØ11-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0336).

(5)  Odločba Komisije 2011/354/EU z dne 17. junija 2011 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjen bombaž GHB614 (BCS-GHØØ2-5), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 160, 18.6.2011, str. 90).

(6)  Znanstveno mnenje odbora o gensko spremenjenih organizmih o vlogi (sklic EFSA-GMO-NL-2008-51) za dajanje na trg na glifosat odpornega gensko spremenjenega bombaža GHB614 za uporabo v živilih in krmi ter uvoz in predelavo v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003, ki jo je oddala družba Bayer CropScience, Strokovno glasilo agencije EFSA; (7)3, str. 985, leto 2009, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/j.efsa.2009.985.

(7)  Mnenje EFSA iz leta 2009, str. 7.

(8)  Znanstveno mnenje odbora EFSA o gensko spremenjenih organizmih o oceni gensko spremenjenega bombaža GHB614× T304-40 × GHB119 za uporabo v živilih in krmi v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 (vloga EFSA-GMO-NL-2014-122), Strokovno glasilo EFSA 2021; 16(7):5349, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5349, str. 22.

(9)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 503/2013 z dne 3. aprila 2013 o vlogah za odobritev gensko spremenjenih živil in krme v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta in o spremembi uredb Komisije (ES) št. 641/2004 in (ES) št. 1981/2006 (UL L 157, 8.6.2013, str. 1).

(10)  Glej na primer Bonny, S. (2016) Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact (Gensko spremenjene poljščine, odporne na herbicide, plevel in herbicidi: pregled in učinek), Environmental Management, januar 2016; 57(1), str. 31-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 in Benbrook, C. M., Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years (Vpliv gensko spremenjenih poljščin na uporabo pesticidov v ZDA – prvih šestnajst let), Environmental Sciences Europe, 28. september 2012, zvezek 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24.

(11)  Glej na primer: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887,

https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278,

https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610, in

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/.

(12)  Sklep agencije EFSA o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo glifosat, Strokovno glasilo EFSA 2015; 13(11):4302, str. 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302.

(13)  To velja za glifosat, kot je navedeno v obrazloženem mnenju agencije EFSA o pregledu veljavnih mejnih vrednosti ostankov za glifosat v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 396/2005, Strokovno glasilo EFSA 2018; 16(5):5263, str. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263.

(14)  Pripombe držav članic, dostopne prek registra vprašanj agencije EFSA (sklic: EFSA-Q-2014-00721): https://www.efsa.europa.eu/en/register-of-questions.

(15)  Direktiva 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi Direktive Sveta 90/220/EGS – Izjava Komisije (UL L 106, 17.4.2001, str. 1).

(16)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(17)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(18)  https://www.mcgill.ca/newsroom/channels/news/widely-used-weed-killer-harming-biodiversity-320906

(19)  Komisija v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) št. 182/2011 lahko nadaljuje postopek odobritve, če v odboru za pritožbe ni podpore kvalificirane večine držav članic, vendar to ni nujno.

(20)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

(21)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(22)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (UL C 270, 7.7.2021, str. 2), odstavek 102.

(23)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0364.

---

sreda 16. februarja 2022

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/35 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/35

---

P9_TA(2022)0029

Evropska centralna banka – letno poročilo za leto 2021

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 Evropska centralna banka – letno poročilo za leto 2021 (2021/2063(INI))

(2022/C 342/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Evropske centralne banke (ECB) za leto 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Evropske centralne banke (ECB) za leto 2020,

| — | ob upoštevanju povratnih informacij ECB o prispevku Evropskega parlamenta v okviru njegove resolucije o letnem poročilu ECB za leto 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju povratnih informacij ECB o prispevku Evropskega parlamenta v okviru njegove resolucije o letnem poročilu ECB za leto 2019,

| — | ob upoštevanju pregleda strategije ECB, ki se je začel 23. januarja 2020 in zaključil 8. julija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda strategije ECB, ki se je začel 23. januarja 2020 in zaključil 8. julija 2021,

| — | ob upoštevanju nove strategije ECB za monetarno politiko, objavljene 8. julija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nove strategije ECB za monetarno politiko, objavljene 8. julija 2021,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta ECB in njenega časovnega načrta za nadaljnjo vključitev vidikov podnebnih sprememb v okvir njene politike, objavljenega 8. julija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta ECB in njenega časovnega načrta za nadaljnjo vključitev vidikov podnebnih sprememb v okvir njene politike, objavljenega 8. julija 2021,

| — | ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) in Evropske centralne banke (ECB), zlasti členov 2 in 15, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) in Evropske centralne banke (ECB), zlasti členov 2 in 15,

| — | ob upoštevanju členov 123, 125, 127(1) in (2), 130 ter 284(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 123, 125, 127(1) in (2), 130 ter 284(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 3 in 13 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 3 in 13 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju monetarnih dialogov s predsednico ECB Christine Lagarde, ki so potekali 18. marca, 21. junija, 27. septembra in 15. novembra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju monetarnih dialogov s predsednico ECB Christine Lagarde, ki so potekali 18. marca, 21. junija, 27. septembra in 15. novembra 2021,

| — | ob upoštevanju makroekonomskih napovedi strokovnjakov ECB za euroobmočje, objavljenih 9. septembra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju makroekonomskih napovedi strokovnjakov ECB za euroobmočje, objavljenih 9. septembra 2021,

| — | ob upoštevanju priložnostnih dokumentov ECB št. 263 do 280 iz septembra 2021 o pregledu strategije monetarne politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priložnostnih dokumentov ECB št. 263 do 280 iz septembra 2021 o pregledu strategije monetarne politike,

| — | ob upoštevanju raziskave ECB o dostopu podjetij v euroobmočju do financiranja v obdobju od oktobra 2020 do marca 2021, objavljene 1. junija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave ECB o dostopu podjetij v euroobmočju do financiranja v obdobju od oktobra 2020 do marca 2021, objavljene 1. junija 2021,

| — | ob upoštevanju poročila ECB o digitalnem euru, objavljenega oktobra 2020, poročila ECB o javnem posvetovanju o digitalnem euru, objavljenega aprila 2021, in projekta digitalnega eura, ki ga je ECB začela izvajati 14. julija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila ECB o digitalnem euru, objavljenega oktobra 2020, poročila ECB o javnem posvetovanju o digitalnem euru, objavljenega aprila 2021, in projekta digitalnega eura, ki ga je ECB začela izvajati 14. julija 2021,

| — | ob upoštevanju priložnostnega dokumenta ECB št. 201 o uporabi gotovine v gospodinjstvih v euroobmočju iz novembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priložnostnega dokumenta ECB št. 201 o uporabi gotovine v gospodinjstvih v euroobmočju iz novembra 2017,

| — | ob upoštevanju podnebnega stresnega testa za celotno gospodarstvo ECB iz septembra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju podnebnega stresnega testa za celotno gospodarstvo ECB iz septembra 2021,

| — | ob upoštevanju jesenske gospodarske napovedi Komisije iz leta 2021, objavljene 11. novembra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju jesenske gospodarske napovedi Komisije iz leta 2021, objavljene 11. novembra 2021,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o uravnoteženi zastopanosti spolov pri imenovanjih na področju ekonomskih in monetarnih zadev EU (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o uravnoteženi zastopanosti spolov pri imenovanjih na področju ekonomskih in monetarnih zadev EU (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2021 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: vračanje narave v naša življenja (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2021 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: vračanje narave v naša življenja (2),

| — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja,

| — | ob upoštevanju posebnih poročil Medvladnega panela o podnebnih spremembah (IPCC) o globalnem segrevanju za 1,5 oC, o podnebnih spremembah in zemljiščih ter o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnih poročil Medvladnega panela o podnebnih spremembah (IPCC) o globalnem segrevanju za 1,5 oC, o podnebnih spremembah in zemljiščih ter o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju,

| — | ob upoštevanju poročila mreže za ozelenitev finančnega sistema o prilagajanju operacij Centralne banke bolj vročemu svetu: pregled nekaterih možnosti, objavljenega 24. marca 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila mreže za ozelenitev finančnega sistema o prilagajanju operacij Centralne banke bolj vročemu svetu: pregled nekaterih možnosti, objavljenega 24. marca 2021,

| — | ob upoštevanju člena 142(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 142(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0351/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0351/2021),

| A. | ker se je glede na jesensko gospodarsko napoved Komisije za leto 2021 BDP v letu 2020 zmanjšal za 5,9 % v EU in 6,4 % v euroobmočju; ker naj bi se BDP v EU in euroobmočju povečal za 5 % leta 2021 in za 4,3 % leta 2022, pri čemer se bo rast v državah članicah močno razlikovala; ker so negotovost in tveganja v zvezi z obeti za rast veliki ter odvisni od razvoja pandemije covida-19 in hitrosti prilagajanja ponudbe hitrim spremembam v povpraševanju po ponovnem odprtju gospodarstva; ker je gospodarstvo EU kot celota v tretjem četrtletju leta 2021 ponovno doseglo raven proizvodnje pred pandemijo, čeprav je hitrost okrevanja po državah neenakomerna; ker nenehno visoke stopnje inflacije ostajajo eno največjih negativnih tveganj za okrevanje; |
| --- | --- |

A.

ker se je glede na jesensko gospodarsko napoved Komisije za leto 2021 BDP v letu 2020 zmanjšal za 5,9 % v EU in 6,4 % v euroobmočju; ker naj bi se BDP v EU in euroobmočju povečal za 5 % leta 2021 in za 4,3 % leta 2022, pri čemer se bo rast v državah članicah močno razlikovala; ker so negotovost in tveganja v zvezi z obeti za rast veliki ter odvisni od razvoja pandemije covida-19 in hitrosti prilagajanja ponudbe hitrim spremembam v povpraševanju po ponovnem odprtju gospodarstva; ker je gospodarstvo EU kot celota v tretjem četrtletju leta 2021 ponovno doseglo raven proizvodnje pred pandemijo, čeprav je hitrost okrevanja po državah neenakomerna; ker nenehno visoke stopnje inflacije ostajajo eno največjih negativnih tveganj za okrevanje;

| B. | ker naj bi se po makroekonomskih projekcijah strokovnjakov ECB iz septembra 2021 svetovni realni BDP (brez euroobmočja) leta 2021 povečal za 6,3 %, nato pa naj bi se leta 2022 zmanjšal na 4,5 %, leta 2023 pa na 3,7 %; ker so svetovna aktivnost konec leta 2020 že presegla raven pred pandemijo; |
| --- | --- |

B.

ker naj bi se po makroekonomskih projekcijah strokovnjakov ECB iz septembra 2021 svetovni realni BDP (brez euroobmočja) leta 2021 povečal za 6,3 %, nato pa naj bi se leta 2022 zmanjšal na 4,5 %, leta 2023 pa na 3,7 %; ker so svetovna aktivnost konec leta 2020 že presegla raven pred pandemijo;

| C. | ker je po podatkih Eurostata stopnja brezposelnosti septembra 2021 znašala 6,7 % v EU in 7,4 % v euroobmočju ter je po EU in znotraj držav članic neenakomerno porazdeljena, pri čemer je stopnja brezposelnosti med mladimi (15,9 % v EU in 16 % v euroobmočju) in ženskami (7 % v EU in 7,7 % v euroobmočju) veliko višja; ker visoka stopnja brezposelnosti mladih ostaja resen problem, s katerim se mora EU spopasti; |
| --- | --- |

C.

ker je po podatkih Eurostata stopnja brezposelnosti septembra 2021 znašala 6,7 % v EU in 7,4 % v euroobmočju ter je po EU in znotraj držav članic neenakomerno porazdeljena, pri čemer je stopnja brezposelnosti med mladimi (15,9 % v EU in 16 % v euroobmočju) in ženskami (7 % v EU in 7,7 % v euroobmočju) veliko višja; ker visoka stopnja brezposelnosti mladih ostaja resen problem, s katerim se mora EU spopasti;

| D. | ker naj bi po makroekonomskih napovedih strokovnjakov ECB iz septembra 2021 letna inflacija v harmoniziranem indeksu cen življenjskih potrebščin v euroobmočju povprečno znašala 2,2 % leta 2021 ter naj bi se leta 2022 zmanjšala na 1,7 %, leta 2023 pa na 1,5 %; ker napovedi glede inflacije kažejo velike razlike v euroobmočju; ker se je inflacija v euroobmočju oktobra 2021 povečala na 4,1 %, kar je najvišja raven v desetletju; ker obstajajo pomisleki glede začasne in prehodne narave višjih stopenj inflacije; |
| --- | --- |

D.

ker naj bi po makroekonomskih napovedih strokovnjakov ECB iz septembra 2021 letna inflacija v harmoniziranem indeksu cen življenjskih potrebščin v euroobmočju povprečno znašala 2,2 % leta 2021 ter naj bi se leta 2022 zmanjšala na 1,7 %, leta 2023 pa na 1,5 %; ker napovedi glede inflacije kažejo velike razlike v euroobmočju; ker se je inflacija v euroobmočju oktobra 2021 povečala na 4,1 %, kar je najvišja raven v desetletju; ker obstajajo pomisleki glede začasne in prehodne narave višjih stopenj inflacije;

| E. | ker je bilanca stanja Eurosistema konec leta 2020 dosegla rekordno vrednost 6 979 324 EUR, kar pomeni skoraj 50-odstotno povečanje (2 306 233 milijonov EUR) glede na konec leta 2019, zaradi tretje serije ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja in obveznic, kupljenih v okviru izrednega programa nakupa vrednostnih papirjev ob pandemiji (program PEPP) in program nakupa sredstev; |
| --- | --- |

E.

ker je bilanca stanja Eurosistema konec leta 2020 dosegla rekordno vrednost 6 979 324 EUR, kar pomeni skoraj 50-odstotno povečanje (2 306 233 milijonov EUR) glede na konec leta 2019, zaradi tretje serije ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja in obveznic, kupljenih v okviru izrednega programa nakupa vrednostnih papirjev ob pandemiji (program PEPP) in program nakupa sredstev;

| F. | ker je leta 2020 neto dobiček ECB znašal 1 643 milijonov EUR v primerjavi z 2 366 milijoni EUR leta 2019; ker je bilo to zmanjšanje predvsem posledica nižjih neto obrestnih prihodkov od deviznih rezerv in vrednostnih papirjev v imetju za namene monetarne politike, zlasti znatnega, 50-odstotnega zmanjšanja prihodkov od obresti, ustvarjenih v portfelju v ameriških dolarjih, pa tudi sklepa Sveta ECB, da 48 milijonov EUR prenese v rezervacije ECB za finančna tveganja; |
| --- | --- |

F.

ker je leta 2020 neto dobiček ECB znašal 1 643 milijonov EUR v primerjavi z 2 366 milijoni EUR leta 2019; ker je bilo to zmanjšanje predvsem posledica nižjih neto obrestnih prihodkov od deviznih rezerv in vrednostnih papirjev v imetju za namene monetarne politike, zlasti znatnega, 50-odstotnega zmanjšanja prihodkov od obresti, ustvarjenih v portfelju v ameriških dolarjih, pa tudi sklepa Sveta ECB, da 48 milijonov EUR prenese v rezervacije ECB za finančna tveganja;

| G. | ker bi morala ECB podpirati tudi splošne ekonomske politike v Uniji, ki bi prispevale k doseganju ciljev Unije, opredeljenih v členu 3 PEU, če to ni v nasprotju s ciljem stabilnosti cen; |
| --- | --- |

G.

ker bi morala ECB podpirati tudi splošne ekonomske politike v Uniji, ki bi prispevale k doseganju ciljev Unije, opredeljenih v členu 3 PEU, če to ni v nasprotju s ciljem stabilnosti cen;

| H. | ker so mala in srednja podjetja hrbtenica gospodarstva EU ter krepijo ekonomsko in socialno kohezijo, saj predstavljajo 99 % vseh podjetij v EU, zaposlujejo približno 100 milijonov ljudi, ustvarijo več kot polovico BDP EU in imajo ključno vlogo pri dodajanju vrednosti v vseh gospodarskih sektorjih; ker je gospodarska kriza, ki jo je povzročila pandemija covida-19, mala in srednja podjetja močno prizadela; ker so splošni gospodarski obeti negativno vplivali na njihov dostop do financiranja; ker zato mala in srednja podjetja potrebujejo dodatno podporo; |
| --- | --- |

H.

ker so mala in srednja podjetja hrbtenica gospodarstva EU ter krepijo ekonomsko in socialno kohezijo, saj predstavljajo 99 % vseh podjetij v EU, zaposlujejo približno 100 milijonov ljudi, ustvarijo več kot polovico BDP EU in imajo ključno vlogo pri dodajanju vrednosti v vseh gospodarskih sektorjih; ker je gospodarska kriza, ki jo je povzročila pandemija covida-19, mala in srednja podjetja močno prizadela; ker so splošni gospodarski obeti negativno vplivali na njihov dostop do financiranja; ker zato mala in srednja podjetja potrebujejo dodatno podporo;

| I. | ker se je ECB v okviru svojega mandata zavezala, da bo prispevala k ciljem Pariškega sporazuma; ker lahko podnebne spremembe, izguba biotske raznovrstnosti in njihove posledice ogrozijo učinkovitost monetarne politike, vplivajo na rast ter povečajo cenovno in makroekonomsko nestabilnost; ker bi lahko bil negativen učinek na BDP EU brez strogih ukrepov velik; |
| --- | --- |

I.

ker se je ECB v okviru svojega mandata zavezala, da bo prispevala k ciljem Pariškega sporazuma; ker lahko podnebne spremembe, izguba biotske raznovrstnosti in njihove posledice ogrozijo učinkovitost monetarne politike, vplivajo na rast ter povečajo cenovno in makroekonomsko nestabilnost; ker bi lahko bil negativen učinek na BDP EU brez strogih ukrepov velik;

| J. | ker stanovanjski stroški predstavljajo skoraj četrtino izdatkov gospodinjstev v EU-27; ker je več kot dve tretjini prebivalstva EU lastnikov svojih domov; ker so se cene stanovanj v zadnjem desetletju povečale za več kot 30 %, najemnine pa so se v EU povečale za skoraj 15 %; |
| --- | --- |

J.

ker stanovanjski stroški predstavljajo skoraj četrtino izdatkov gospodinjstev v EU-27; ker je več kot dve tretjini prebivalstva EU lastnikov svojih domov; ker so se cene stanovanj v zadnjem desetletju povečale za več kot 30 %, najemnine pa so se v EU povečale za skoraj 15 %;

| K. | ker je bilo v standardni raziskavi Eurobarometra 2020–2021, objavljeni 23. aprila 2021, ugotovljeno, da je javna podpora evropski ekonomski in monetarni uniji z enotno valuto, eurom, v euroobmočju znašala 79 %; |
| --- | --- |

K.

ker je bilo v standardni raziskavi Eurobarometra 2020–2021, objavljeni 23. aprila 2021, ugotovljeno, da je javna podpora evropski ekonomski in monetarni uniji z enotno valuto, eurom, v euroobmočju znašala 79 %;

| L. | ker sta v Izvršilnem odboru ECB in Svetu ECB le dve ženski; ker so ženske v hierarhiji ECB še vedno premalo zastopane; |
| --- | --- |

L.

ker sta v Izvršilnem odboru ECB in Svetu ECB le dve ženski; ker so ženske v hierarhiji ECB še vedno premalo zastopane;

Splošni pregled

| 1. | pozdravlja vlogo ECB pri varovanju stabilnosti eura; poudarja, da je statutarna neodvisnost ECB, kot je določena v Pogodbah, predpogoj za izpolnjevanje njenega mandata; poudarja tudi, da te neodvisnosti ne bi smeli kršiti in da bi jo bilo treba vedno dopolniti z ustrezno ravnjo odgovornosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja pregled strategije monetarne politike ECB, ki je bil soglasno sprejet in napovedan 8. julija 2021 in v katerem je določeno, kako doseči glavni cilj ohranjanja stabilnosti cen in prispevati k doseganju ciljev Unije, ki vključujejo uravnoteženo in trajnostno gospodarsko rast, visokokonkurenčno socialno tržno gospodarstvo, usmerjeno v polno zaposlenost ter socialni napredek in konvergenco, poleg tega pa še visoko raven varstva in izboljšanje kakovosti okolja, brez poseganja v glavni cilj stabilnosti cen; ugotavlja, da je to prvi pregled strategije v 18 letih; pozdravlja odločitev ECB, ki jo je med monetarnim dialogom 27. septembra 2021 izrazila tudi predsednica Christine Lagarde, in sicer, da bo redno ocenjevala ustreznost strategije monetarne politike, pri čemer naj bi bila naslednja ocena pripravljena leta 2025, s čimer se bo povečala tudi ozaveščenost javnosti in njena vključenost v monetarno politiko; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je zaskrbljen zaradi doslej največje zdravstvene, socialne in gospodarske krize, ki so jo povzročili pandemija covida-19 in z njo povezani zajezitveni ukrepi, katerih posledica je močno krčenje gospodarstva euroobmočja, predvsem v državah, ki so bile že prej ranljive, veliko povečanje gospodarskih in socialnih neenakosti ter hitro slabšanje razmer na trgu dela; je zlasti zaskrbljen zaradi posledic pandemije covida-19 za mala in srednja podjetja; pozdravlja obsežne javne podporne ukrepe, ki jih je EU sprejela v odziv; ugotavlja, da se je okrevanje gospodarske aktivnosti euroobmočja začelo prej, ko je bilo pričakovano, vendar so hitrost, obseg in enakomernost okrevanja še vedno zelo negotovi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je trajnostno rast, odpornost in stabilnost cen mogoče doseči s celovitim odzivom, vključno z uravnoteženo mešanico monetarne politike, podporne in diskrecijske fiskalne politike ter socialno uravnoteženih reform in naložb za spodbujanje produktivnosti; podpira poziv predsednice Christine Lagarde k popolni uskladitvi fiskalnih in monetarnih politik pri spopadanju s krizo zaradi covida-19, pri čemer je treba poudariti neodvisnost ECB; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je seznanjen z izjavo predsednice ECB z 10. junija 2021, da je ambiciozna in usklajena fiskalna naravnanost še vedno ključnega pomena, saj bi s prezgodnjim umikom fiskalne podpore lahko ogrozili okrevanje in povečali dolgoročnejše učinke stigmatizacije; priznava pomen evropskih in nacionalnih fiskalnih politik pri pomoči gospodinjstvom in podjetjem, ki jih je pandemija najbolj prizadela; ugotavlja, da se stopnje okrevanja med državami euroobmočja razlikujejo, kar lahko privede do Evrope več hitrosti po koncu pandemije; opozarja, da fiskalna podpora in monetarna politika ne bi smeli odvračati od reform in naložb, namenjenih oživitvi gospodarstva EU, spodbujanju trajnostne in vključujoče rasti, spodbujanju zelenega prehoda ter krepitvi avtonomije in konkurenčnosti Evrope; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je seznanjen z izjavo predsednice Christine Lagarde, da bi fiskalna zmogljivost pomagala usmerjati skupno naravnanost fiskalne politike v euroobmočju in zagotoviti ustreznejšo kombinacijo makroekonomskih politik ter da so strukturne reforme v državah euroobmočja pomembne za povečanje produktivnosti in potenciala rasti euroobmočja, zmanjšanje strukturne brezposelnosti in povečanje odpornosti; poudarja pomen zagotavljanja proticiklične stabilizacijske funkcije, pravočasne in ustrezne podpore v primeru gospodarskih pretresov in financiranja zelenega prehoda; poudarja pomen mehanizma za okrevanje in odpornost pri obravnavanju gospodarskega in socialnega pretresa, ki ga je povzročila kriza zaradi covida-19; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja dejstvo, da se je razprava o prihodnosti okvira ekonomskega upravljanja EU že začela; |
| --- | --- |

7.

Monetarna politika

| 8. | pozdravlja hiter in obsežen odziv monetarne politike ECB na krizo zaradi covida-19 v izrednih razmerah; priznava pozitiven učinek tega odziva na gospodarske razmere v euroobmočju, ki vključuje uvedbo programa PEPP, omilitev meril za upravičenost in zavarovanje, ponudbo ponovno umerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja (CUODR III) ter izredne operacije dolgoročnejšega refinanciranja zaradi pandemije; opozarja, da namerava ECB ohraniti svojo podporo, dokler meni, da je to potrebno za izpolnitev njenega mandata; poleg tega pozdravlja odločitev ECB, da bo v naboru svojih orodij ohranila instrumente, kot so smernice za prihodnost, nakupi sredstev in operacije dolgoročnejšega refinanciranja; poziva ECB, naj še naprej zagotavlja in spremlja nujnost, primernost in sorazmernost svojih ukrepov monetarne politike; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je seznanjen z odločitvijo ECB, da bo povečala obseg programa PEPP z začetnih 750 milijard EUR na 1 850 milijard EUR; ugotavlja, da bo ECB še naprej izvajala neto nakupe sredstev v okviru programa PEPP, dokler kriza zaradi covida-19 ne bo končana, vsekakor pa vsaj do konca marca 2022; ugotavlja, da je ECB nedavno upočasnila neto nakupe sredstev v okviru programa PEPP na podlagi stališča Sveta ECB, da je mogoče ugodne pogoje financiranja ohraniti z zmerno počasnejšim ritmom; opozarja na izjavo predsednice Christine Lagarde z dne 10. junija 2021, da bi bila vsaka razprava o izstopu iz programa PEPP [...] preuranjena, da je za to še prezgodaj in da se bo to zgodilo pravočasno; poziva ECB, naj nadaljuje z nakupi v okviru programa PEPP, dokler meni, da je to potrebno za izpolnitev njenega mandata; je seznanjen z namero ECB, da preuči nadaljnjo kalibracijo nakupov sredstev; je seznanjen tudi z izjavo predsednice Christine Lagarde, da bo tudi po pričakovanem koncu izrednih razmer zaradi pandemije še vedno pomembno, da monetarna politika, vključno z ustrezno kalibracijo nakupov sredstev, podpira okrevanje v celotnem euroobmočju in trajno vrnitev inflacije pod 2 %; |
| --- | --- |

9.

| 10. | je seznanjen z odločitvijo ECB o prožnem nakupu v okviru programa PEPP, da bi preprečila zaostritev pogojev financiranja, ki ni v skladu s prizadevanji za ublažitev negativnih posledic pandemije, hkrati pa podprla nemoteno transmisijo monetarne politike; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da se neto nakupi sredstev v okviru programa nakupa sredstev nadaljujejo z mesečnim zneskom 20 milijard EUR; ugotavlja tudi, da bodo nakupi v okviru programa nakupa sredstev trajali tako dolgo, kot bo potrebno za okrepitev spodbujevalnega učinka njenih obrestnih mer, in se končali, preden se bodo začele zviševati ključne obrestne mere; opozarja, da bo program nakupa sredstev tj. predpandemični program, še naprej deloval z enakomerno hitrostjo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja vključitev grških obveznic v program PEPP; vendar ugotavlja, da kljub znatnemu napredku še vedno niso upravičene v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja; poziva ECB, naj ponovno oceni upravičenost grških obveznic v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja in naj dovolj časa pred zaključkom programa PEPP pripravi posebna priporočila za njihovo vključitev v program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je seznanjen z odločitvijo ECB, da bo še naprej reinvestirala plačila glavnice iz zapadlih vrednostnih papirjev, kupljenih v okviru programa PEPP, in sicer vsaj do konca leta 2024, in da bo še naprej v celoti reinvestirala plačila glavnice iz zapadlih vrednostnih papirjev, kupljenih v okviru programa nakupa sredstev, daljše obdobje od datuma, ko se bodo začele zviševati ključne obrestne mere ECB, v vsakem primeru pa tako dolgo, kot je potrebno za ohranjanje ugodnih likvidnostnih pogojev in obsežne prilagoditve monetarne politike; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ugotavlja, da se je znesek operacij refinanciranja Eurosistema konec leta 2020 povečal na 1 850 milijard EUR, predvsem zaradi tretje serije ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja (CUODR III); poleg tega ugotavlja, da se je tehtana povprečna zapadlost odprtih operacij refinanciranja Eurosistema ob koncu leta 2020 povečala na približno 2,4 leta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja odločitev ECB, da bo prek svojih operacij refinanciranja še naprej zagotavljala likvidnost; priznava, da ima financiranje, pridobljeno v okviru CUODR III, ključno vlogo pri podpiranju bančnih posojil podjetjem in gospodinjstvom; vendar poudarja, da je v nekaterih primerih le zelo majhen delež teh likvidnostnih injekcij povečal bančna posojila realnemu gospodarstvu, zlasti malim in srednjim podjetjem; poziva ECB, naj zagotovi, da bodo ti ukrepi resnično olajšali financiranje realnega gospodarstva; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je seznanjen z odločitvijo ECB o novem srednjeročnem simetričnem cilju 2-odstotne inflacije ter z njeno zavezo, da bo ohranila stalno spodbujevalno naravnanost monetarne politike, da bi dosegla svoj cilj glede inflacije; meni, da odsotnost aritmetične referenčne vrednosti otežuje razlago odstopanj od cilja; ugotavlja, da srednjeročna usmeritev strategije monetarne politike omogoča neizogibna kratkoročna odstopanja inflacije od cilja; poziva ECB, naj po potrebi razmisli o tem, kako bi lahko porast inflacije vplival na naravnanost njene monetarne politike; |
| --- | --- |

16.

| 17. | je zaskrbljen zaradi stopnje inflacije v euroobmočju, ki se je januarja 2022 zvišala na 5,1 %, kar je največ v zadnjih desetih letih, in je v različnih državah članicah znašala od 3,3 % do 12,2 %, k čemur je prispevala vrsta dejavnikov, kot so bazni učinek cen energije, ozka grla v dobavni verigi in okrevanje po dramatični recesiji; poudarja, da lahko povečanje inflacije, ki presega opredeljeno vrednost, še posebej škoduje najrevnejšim skupinam prebivalstva ter povzroči povečanje gospodarskih in socialnih neenakosti; opozarja, da je inflacija v zadnjem desetletju ostala precej pod ciljem 2 %; poziva ECB, naj pozorno spremlja te trende in njihove posledice ter po potrebi sprejme ukrepe za ohranitev stabilnosti cen; ponavlja poziv predsednice Christine Lagarde, naj se monetarna politika še naprej osredotoča na varno usmerjanje gospodarstva po izrednih razmerah zaradi pandemije; ugotavlja, da so glede na raziskavo ECB o napovedih drugih strokovnjakov srednjeročna inflacijska pričakovanja še vedno trdno v okviru cilja, medtem ko nekateri tržni kazalniki kažejo na rahlo povečanje srednjeročnih napovedi inflacije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da bi ECB lahko preučila alternativne instrumente monetarne politike, ki bi lahko spodbudili javne in zasebne naložbe; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je seznanjen s pričakovanjem ECB, da bodo ključne obrestne mere ostale na sedanji ali nižji ravni, dokler inflacija ne bo dosegla 2 % precej pred koncem obdobja, ki ga zajema napoved, in bo preostanek tega obdobja ostala na enaki ravni; poudarja, da lahko nizke obrestne mere pomenijo priložnost za potrošnike, podjetja, vključno z malimi in srednjimi podjetji, delavce in posojilojemalce, ki lahko izkoristijo močnejši gospodarski zagon, nižjo brezposelnost in nižje stroške izposojanja; vendar je zaskrbljen zaradi morebitnega učinka nizkih obrestnih mer na število nedonosnih in visoko zadolženih podjetij, na spodbude za rast ter reforme in naložbe za povečanje vzdržnosti ter na pokojninske in zavarovalniške sisteme; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja odločitev ECB, da bo priporočila pripravo načrta za vključitev stroškov, povezanih s stanovanji, v katerih bivajo lastniki, v harmoniziran indeks cen življenjskih potrebščin (HICP), da bi bolje prikazali stopnjo inflacije, ki je primerljiva in relevantna za gospodinjstva, saj se stanovanjski stroški stalno povečujejo, ter da bi oblikovali bolje informirane operacije monetarne politike; vendar meni, da HIPC v svoji sedanji opredelitvi odraža razvoj dejanskih izdatkov gospodinjstev za blago ali storitve; meni, da bi morale metodologije, namenjene izolaciji naložbene komponente od komponente potrošnje, zagotoviti, da bo ustrezno zajet dejanski vpliv znatnega povišanja cen stanovanj na izdatke za potrošnike; priznava, da je vključitev teh stroškov večletni projekt; poudarja, da bi tak korak lahko povzročil povečanje indeksov cen in, vsaj začasno, zvišanje inflacije nad srednjeročni cilj, s čimer bi se zmanjšal manevrski prostor ECB; poziva ECB, naj se pripravi na takšna tveganja in jih učinkovito obravnava; |
| --- | --- |

20.

| 21. | priznava potrebo po večji usklajenosti metod za prilagoditev kakovosti v HICP in po večji preglednosti v zvezi s prilagajanjem kakovosti v državah članicah; |
| --- | --- |

21.

Boj proti podnebnim spremembam

| 22. | opozarja, da Evropsko centralno banko kot institucijo EU zavezujejo zaveze EU iz Pariškega sporazuma; poudarja, da mora ECB za obvladovanje izrednih razmer na področju podnebja in biotske raznovrstnosti sprejeti celosten pristop, ki bi se odražal v vseh njenih politikah, odločitvah in operacijah, pri tem pa spoštovati svoj mandat podpiranja splošnih gospodarskih politik Unije, v tem primeru zlasti doseganja podnebno nevtralnega gospodarstva najpozneje do leta 2050, kot je določeno v evropskih podnebnih pravilih; meni, da mora ECB uporabiti vsa orodja, ki jih ima na voljo, za boj proti tveganjem, povezanim s podnebjem, in njihovo ublažitev; |
| --- | --- |

22.

| 23. | meni, da bi lahko ohranjanje stabilnosti cen pomagalo ustvariti prave pogoje za izvajanje Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

23.

| 24. | je seznanjen s prvim podnebnim stresnim testom za celotno gospodarstvo, ki ga je izvedla ECB; ugotavlja, da rezultati kažejo, da bi lahko bil brez strogih ukrepov negativen učinek na BDP EU velik; zato pozdravlja zavezo ECB, da bo redno izvajala podnebne stresne teste, tako v celotnem gospodarstvu kot na ravni posameznih bank; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ugotavlja, da bo ECB razvila kazalnike za izpostavljenost finančnih institucij fizičnim tveganjem, povezanim s podnebjem, prek njihovih portfeljev, vključno s kazalniki ogljičnega odtisa, ter makroekonomsko modeliranje in analize scenarijev, da bi podnebna tveganja vključila v modele ECB in ocenila njihov vpliv na potencialno rast; pozdravlja dejstvo, da bo ECB izvedla analize scenarijev za politike prehoda; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja nov akcijski načrt ECB in njen podroben časovni načrt ukrepov, povezanih s podnebnimi spremembami, za vključitev vprašanj, povezanih s podnebnimi spremembami v njen okvir politike in modele; vendar ugotavlja, da se osredotoča na tveganja, povezana s podnebjem, in poudarja načelo dvojne pomembnosti, ki je v središču okvira EU za trajnostno financiranje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ugotavlja, da je koncept nevtralnosti trga sicer povezan z načelom odprtega tržnega gospodarstva s svobodno konkurenco; poziva ECB, naj ob spoštovanju svoje neodvisnosti obravnava nedelovanje trga in zagotovi dolgoročno učinkovito razporejanje virov, pri čemer naj ostane čim bolj nepolitična in spoštuje načelo nevtralnosti trga; ugotavlja, da se je ECB v več primerih že oddaljila od nevtralnosti trga; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja, da se še naprej povečuje nakup zelenih obveznic in njihov delež v portfelju ECB; vendar meni, da je ta delež še posebej nizek, če upoštevamo potrebe zelenega prehoda; poziva ECB, naj pospeši prizadevanja za povečanje deleža zelenih obveznic v svojem portfelju; pozdravlja oblikovanje standarda EU za zelene obveznice in podporo ECB na tem področju; v zvezi s tem je seznanjen z odločitvijo ECB, da del svojega portfelja lastnih sredstev uporabi za naložbe v investicijski sklad za zelene obveznice, denominirane v eurih, za centralne banke (BISIP G2); medtem poziva ECB, naj preuči možne učinke zelenih obveznic na stabilnost cen; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ugotavlja, da so obveznice s strukturami kuponov, povezane z nekaterimi cilji glede trajnostne uspešnosti, ki se nanašajo na enega ali več okoljskih ciljev iz uredbe EU o taksonomiji (3) in/ali na enega ali več ciljev trajnostnega razvoja OZN v zvezi s podnebnimi spremembami ali degradacijo okolja, postale upravičene od 1. januarja 2021 kot zavarovanje za kreditne operacije Eurosistema in za dokončne nakupe v Eurosistemu za namene monetarne politike, če izpolnjujejo vsa druga merila za upravičenost; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ugotavlja, da ECB sprejema ukrepe, da bi podnebna tveganja vključila v svoj okvir za zavarovanje, vendar svari pred zamudami pri njegovem izvajanju; pozdravlja zavezo ECB, da bo preučila metodologije in razkritja bonitetnih agencij ter ocenila, kako v bonitetne ocene vključujejo tveganje podnebnih sprememb; je zaskrbljen, ker se ECB pri ocenjevanju tveganja še naprej preveč zanaša izključno na zasebne zunanje bonitetne agencije; poziva ECB, naj razširi svoje notranje zmogljivosti za ocene tveganj, povezanih s podnebjem in biotsko raznovrstnostjo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da nekateri programi refinanciranja in nakupa sredstev ECB posredno podpirajo ogljično intenzivne dejavnosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja dejstvo, da se ECB pripravlja na uskladitev svojih programov nakupa sredstev podjetij s Pariškim sporazumom, da bi zmanjšala ogljično intenzivnost svojega portfelja, vendar svari pred zamudami; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva ECB kot članico mreže za ozelenitev finančnega sistema (NGFS), naj se opre na devet možnosti, ki jih je za centralne banke ocenila NGFS, da v svojem operativnem okviru za kreditne posle, zavarovanje s premoženjem in nakupe sredstev upoštevajo podnebna tveganja; poziva ECB, naj okrepi sodelovanje na področju podnebnih sprememb z mednarodnimi mrežami, ki presegajo NGFS, in izboljša dialog s civilno družbo, da bi okrepila vlogo EU kot vodilne v svetu na področju trajnostnega financiranja in podnebnih ukrepov; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja prizadevanja ECB za spremljanje in zmanjšanje okoljskega odtisa; pozdravlja ustanovitev centra za podnebne spremembe, ki bo združeval delo v zvezi s podnebnimi vprašanji v različnih delih ECB; pričakuje, da bo ECB okrepila svoja prizadevanja za učinkovito vključevanje podnebnih vprašanj v svoje rutinsko poslovanje; |
| --- | --- |

34.

Drugi vidiki

| 35. | poudarja osrednjo vlogo mikro-, malih in srednjih podjetij kot hrbtenice gospodarstva EU, ekonomske in socialne konvergenci ter zaposlovanja; poudarja, da je gospodarska kriza zaradi pandemije covida-19 resno prizadela mikro-, mala in srednja podjetja, kar je povzročilo resno poslabšanje njihovega gospodarskega prihodka in konkurenčnosti, njihovih prizadevanj za uspešen zeleni prehod in njihovega dostopa do financiranja; poudarja, da je treba spodbujati javne in zasebne naložbe v EU, zato poziva ECB, naj si še naprej prizadeva za lažji dostop mikro-, malih in srednjih podjetij do financiranja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pozdravlja dolgotrajno podporo ECB hitremu dokončanju bančne unije in poudarja tveganja, ki jih povzročajo velike zamude; je seznanjen s podporo ECB vzpostavitvi polno delujočega evropskega sistema jamstva za vloge; priznava, da sta delitev in zmanjševanje tveganja medsebojno povezana ter da imajo institucionalne jamstvene sheme ključno vlogo pri zaščiti in stabilizaciji včlanjenih institucij; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja dosedanji napredek pri zmanjševanju obsega slabih posojil; poziva k uvedbi ustrezne pravne zaščite pred zasegom za imetnike hipotekarnih kreditov na ravni EU; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva ECB, naj preuči načine za okrepitev mednarodne vloge eura; ugotavlja, da bo povečanje privlačnosti eura kot rezervne valute še okrepilo njegovo mednarodno uporabo in povečalo sposobnost EU, da neodvisno oblikuje svojo politiko, kar je ključni element za zaščito evropske gospodarske suverenosti; poudarja, da bi lahko vzpostavitev dobro zasnovanega evropskega varnega vrednostnega papirja spodbudila finančno povezovanje in pomagala ublažiti negativne povratne učinke med državami in domačimi bančnimi sektorji; poudarja, da je za krepitev vloge eura potrebna poglobitev in dokončna vzpostavitev evropske ekonomske in monetarne unije; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja dejstvo, da se je leta 2020 število ponarejenih eurobankovcev zmanjšalo na najnižjo raven od leta 2003 (17 na milijon); poziva ECB, naj okrepi boj proti ponarejanju in sodelovanje z Europolom, Interpolom in Evropsko komisijo pri uresničevanju tega cilja; poziva ECB, naj brez poseganja v pristojnosti držav članic vzpostavi sistem za boljše spremljanje večjih transakcij z namenom boja proti pranju denarja, izogibanju davkom ter financiranju terorizma in organiziranega kriminala; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja odločitev ECB, da bo začela 24-mesečno preiskovalno fazo projekta digitalnega eura; poziva ECB, naj učinkovito obravnava pričakovanja in pomisleke, izražene med javnim posvetovanjem o digitalnem euru, ki vključujejo pomisleke glede zasebnosti, varnosti, dostopnosti, plačilne sposobnosti v celotnem euroobmočju, preprečevanja dodatnih stroškov in nespletne uporabnosti; ugotavlja, da ta preiskovalna faza ne bo vplivala na odločitev o morebitni izdaji digitalnega evra; opozarja, da digitalni euro ni kriptosredstvo; poudarja, da bi moral digitalni euro spodbujati finančno vključenost ter potrošnikom in podjetjem zagotoviti dodatno zasebnost podatkov in pravno varnost; se strinja z ECB, da bi moral digitalni euro zato izpolnjevati vrsto minimalnih zahtev, vključno z odpornostjo, varnostjo, učinkovitostjo in varstvom zasebnosti; poziva ECB, naj se tesno usklajuje in redno izmenjuje mnenja s Parlamentom o napredku, doseženem v preiskovalni fazi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ponovno izraža veliko zaskrbljenost zaradi tveganj, ki jih zasebni stabilni kovanci predstavljajo za finančno stabilnost, monetarno politiko in varstvo potrošnikov; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opozarja, da so gotovinska plačila zelo pomembno plačilno sredstvo za državljane EU in jih digitalni euro ne bi smel ogrožati; ugotavlja, da sta se število in vrednost eurobankovcev v obtoku v letu 2020 povečala za približno 10 %; je seznanjen s strategijo Eurosistema za gotovino do leta 2030, katere cilj je zagotoviti, da bodo imeli vsi državljani in podjetja euroobmočja še naprej dober dostop do gotovinskih storitev in da bo gotovina ostala splošno sprejeto plačilno sredstvo, hkrati pa obravnava vprašanja zmanjšanja ekološkega odtisa eurobankovcev ter razvoja inovativnih in varnih bankovcev; je zaskrbljen zaradi zmanjšanja bančne mreže v nekaterih državah članicah; meni, da lahko takšne prakse povzročijo velike omejitve pri enakem dostopu do osnovnih finančnih storitev in produktov; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da finančni sektor doživlja veliko preobrazbo, ki temelji na inovacijah in digitalizaciji; poudarja, da ta preobrazba pomeni večje tveganje zunanjih motenj, kot so kibernetski napadi na finančni in bančni sektor; pozdravlja stalna prizadevanja ECB za krepitev zmogljivosti odzivanja in okrevanja v primeru kibernetskih napadov v skladu z novo evropsko politiko za kibernetsko obrambo; ponovno izraža zaskrbljenost zaradi prekinitve storitev, ki leta 2020 resno prizadela sistem TARGET2 in vrednostne papirje TARGET2; pozdravlja neodvisni pregled teh incidentov in ugotavlja, da je bila resnost številnih ugotovitev ocenjena kot visoka; pozdravlja dejstvo, da je Eurosistem sprejel splošne sklepe in da se je zavezal k izvajanju priporočil iz pregleda; poziva ECB, naj zagotovi trajno stabilnost občutljive infrastrukture, kot je sistem TARGET2, dodatno okrepi svoja prizadevanja na področju kibernetske varnosti in še naprej spodbuja kibernetsko odpornost infrastrukture finančnega trga; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ugotavlja, da se stanja v sistemu TARGET2 znotraj Evropskega sistema centralnih bank razlikujejo; ugotavlja, da glede razlage teh stanj ni enotnega mnenja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ECB tudi poziva, naj zagotovi ustrezno ravnovesje med omogočanjem regulativnih finančnih inovacij na področju finančne tehnologije in zagotavljanjem finančne stabilnosti; prav tako poziva ECB, naj okrepi spremljanje razvoja kriptosredstev, da bi preprečila negativne učinke in s tem povezana tveganja v smislu finančne stabilnosti, monetarne politike ter delovanja in varnosti tržne infrastrukture in plačil; poudarja, da lahko razvoj kriptosredstev povzroča dodatne pomisleke glede kibernetske varnosti, pranja denarja, financiranja terorizma in drugih kriminalnih dejavnosti, povezanih z anonimnostjo kriptosredstev; ugotavlja, da je to tveganje mogoče ublažiti s sprejetjem ustrezne zakonodaje, kot je prihodnja uredba o trgih kriptosredstev (MiCA); je seznanjen z namero ECB, da bo oblikovala in izvajala ukrepe za ublažitev morebitnega negativnega vpliva stabilnih kovancev na plačila in finančno okolje EU; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opozarja na podporo ECB izvajanju sporazuma Basel III, saj bi to zmanjšalo tveganje bančne krize in tako okrepilo finančno stabilnost v EU; |
| --- | --- |

46.

| 47. | je zaskrbljen zaradi nepoštenih pogojev in praks, ki jih bančni sektor uporablja v potrošniških pogodbah v nekaterih državah članicah, in poudarja, da morajo vse države članice učinkovito in hitro izvajati Direktivo 93/13/EGS o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah (4); poziva ECB, naj dejavno prispeva k temu cilju z uporabo vseh sredstev, ki jih ima na voljo, da bi zagotovila pošteno konkurenco; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ugotavlja, da sta se Bolgarija in Hrvaška leta 2020 pridružili enotnemu mehanizmu nadzora, s čimer sta postali prvi državi zunaj euroobmočja, ki sodelujeta v evropskem bančnem nadzoru; ugotavlja, da so njihove nacionalne banke v nadzornem odboru ECB enako zastopane; ugotavlja tudi, da je vključitev bolgarskega leva in hrvaške kune v mehanizem deviznih tečajev (ERM II) eden od predpogojev za uvedbo eura; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pozdravlja prizadevanja ECB za zagotovitev stabilnosti finančnih trgov za vse možne nepredvidene dogodke in negativne posledice, povezane z izstopom Združenega kraljestva iz EU, zlasti za regije in države, ki so bolj neposredno prizadete; |
| --- | --- |

49.

Preglednost, odgovornost in enakost spolov

| 50. | pozdravlja obsežne in podrobne povratne informacije, ki jih je ECB predložila v zvezi z resolucijo Parlamenta o letnem poročilu ECB za leto 2019; poziva ECB, naj ostane zavezana odgovornosti in še naprej vsako leto objavlja svoje pisne povratne informacije v zvezi z resolucijami Parlamenta o letnih poročilih ECB; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da je treba dodatno okrepiti ureditev na področju odgovornosti in preglednosti ECB; vztraja pri pozivu ECB, naj hitro ukrepa in čim prej začne pogajanja o uradnem medinstitucionalnem sporazumu ter tako zagotovi, da bo njena neodvisnost tesno povezana z njeno odgovornostjo; poziva ECB, naj okrepi sodelovanje in izmenjavo informacij ter poveča preglednost v odnosu do Parlamenta in civilne družbe z objavo poročil v vseh jezikih EU in prek pobude ECB Listens; |
| --- | --- |

51.

| 52. | je seznanjen z obstoječimi kadrovskimi predpisi ECB o morebitnih navzkrižjih interesov zaposlenih in spodbuja široko uporabo kadrovskih predpisov; priznava ukrepe, ki jih je sprejela ECB, kot sta sprejetje enotnega kodeksa ravnanja za visoke uradnike ECB in odločitev o objavi mnenj odbora za etiko, naslovljenih na sedanje člane Izvršilnega odbora, Sveta ECB in nadzornega odbora, ki so bila izdana od začetka veljavnosti enotnega kodeksa ravnanja; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pozdravlja, da je ECB objavila agregatna imetja po odplačni vrednosti v okviru programov nakupa listinjenih vrednostnih papirjev (ABSPP) in kritih obveznic (CBPP3) ter razčlenitve deležev, kupljenih na primarnih in sekundarnih trgih, in agregatne statistične podatke o imetništvu za te programe; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pozdravlja dejstvo, da je ECB razkrila celoten dobiček, ki ga je Eurosistem ustvaril prek programa za trge vrednostnih papirjev, in skupna imetja Eurosistema v okviru programa za trge vrednostnih papirjev po državah izdajateljicah (Irska, Grčija, Španija, Italija in Portugalska); poziva države članice, naj sledijo temu zgledu pri sporazumih o neto finančnih sredstvih; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ponovno poziva ECB, naj zagotovi neodvisnost članov svojega revizijskega odbora in odbora za etiko; poziva ECB, naj pregleda delovanje odbora za etiko, da bi preprečila navzkrižja interesov; poziva ECB, naj pregleda svoje obdobje mirovanja za odhajajoče člane; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ugotavlja, da je več kot 90 % članov svetovalnih skupin ECB iz zasebnega sektorja, kar bi lahko privedlo do pristranskosti, navzkrižja interesov in regulativnega zajetja v procesu oblikovanja politik; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pozdravlja okrepitev notranjega okvira ECB za prijavljanje nepravilnosti; poziva ECB, naj zagotovi celovitost in učinkovitost novega notranjega orodja, da bi omogočila resnično enostavno in varno poročanje o morebitnih kršitvah poklicnih dolžnosti, neprimernem ravnanju ali drugih nepravilnostih ter zagotovila učinkovito zaščito prijaviteljev nepravilnosti in prič, kot je določeno v direktivi EU o žvižgačih (5); |
| --- | --- |

57.

| 58. | priznava stalna prizadevanja ECB za izboljšanje komunikacije s Parlamentom; poleg tega se strinja s predsednico Christine Lagarde, da mora ECB posodobiti svoje komuniciranje z državljani o svojih politikah in njihovem učinku; ugotavlja, da ustrezna raziskava Eurobarometra kaže, da le 40 % anketirancev euroobmočja zaupa ECB; poziva ECB, naj še naprej sodeluje v konstruktivnem dialogu z državljani, da bi pojasnila svoje odločitve in prisluhnila pomislekom državljanov; v zvezi s tem pozdravlja, da je predsednica Christine Lagarde na monetarnem dialogu 27. septembra 2021 napovedala, da bodo dogodki za ozaveščanje postali strukturna značilnost sodelovanja ECB z javnostjo; |
| --- | --- |

58.

| 59. | je seznanjen s sklepom evropske varuhinje človekovih pravic o sodelovanju predsednika ECB in članov njenih organov odločanja v „Skupini tridesetih“ (zadeva 1697/2016/ANA), da bi zagotovili popolno preglednost in zaupanje javnosti v neodvisnost ECB; |
| --- | --- |

59.

| 60. | obžaluje in izraža globoko zaskrbljenost, ker sta v Izvršilnem odboru ECB le dve ženski in da sta med 25 člani Sveta ECB le dve ženski; ponavlja, da bi bilo treba v sodelovanju s Parlamentom in v skladu s Pogodbama imenovanje članov izvršilnega odbora skrbno pripraviti in pri tem upoštevati pristop, ki bo uravnotežen glede na spol, ter zagotoviti polno preglednost; opozarja, da se je Parlament v skladu s členom 4 svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o uravnoteženi zastopanosti spolov pri imenovanjih na področju ekonomskih in monetarnih zadev EU zavezal, da ne bo upošteval ožjih seznamov, pri katerih ne bo upoštevano načelo uravnotežene zastopanosti spolov; spodbuja ECB, naj v zvezi s tem doseže še večji napredek; poziva države članice euroobmočja, naj v svoje postopke imenovanja v celoti vključijo načelo enakosti spolov in zagotovijo enake možnosti, ne glede na spol, za položaje guvernerjev svojih nacionalnih centralnih bank; |
| --- | --- |

60.

| 61. | obžaluje, da je neravnovesje med spoloma še vedno prisotno tudi v organizacijski strukturi ECB, zlasti pri deležu žensk na višjih vodstvenih položajih; ugotavlja, da se je ob koncu leta 2019 delež žensk na vseh vodstvenih položajih ECB povečal na 30,3 %, na višjih vodstvenih položajih pa na 30,8 %; poziva ECB, naj sprejme nadaljnje ukrepe; v zvezi s tem pozdravlja novo strategijo ECB za nadaljnje izboljšanje uravnotežene zastopanosti spolov med zaposlenimi na vseh ravneh, vključno s ciljem zaposlovanja žensk na vsaj polovico njenih novih in prostih delovnih mest na vseh ravneh in ciljem povečanja deleža žensk na različnih ravneh na 40 % do 51 % do leta 2026; poziva ECB, naj še naprej spodbuja udeležbo žensk in dejavno spodbuja uravnoteženo zastopanost spolov na vseh svojih položajih v organizacijski hierarhiji; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  UL C 23, 21.1.2021, str. 105.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0277.

(3)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

(4)  Direktiva Sveta 93/13/EGS z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah (UL L 95, 21.4.1993, str. 29).

(5)  Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (UL L 305, 26.11.2019, str. 17).

---

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/45 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/45

---

P9_TA(2022)0030

Poročilo o izvajanju o dobrobiti rejnih živali

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 o poročilu o izvajanju o dobrobiti rejnih živali (2020/2085(INI))

(2022/C 342/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki določa, da morajo Unija in države članice dosledno upoštevati zahteve glede dobrobiti živali kot čutečih bitij ter obenem spoštovati zakonodajne ali upravne določbe in ustaljene običaje držav članic, ki so povezani zlasti z verskimi obredi, kulturnimi tradicijami in regionalno dediščino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki določa, da morajo Unija in države članice dosledno upoštevati zahteve glede dobrobiti živali kot čutečih bitij ter obenem spoštovati zakonodajne ali upravne določbe in ustaljene običaje držav članic, ki so povezani zlasti z verskimi obredi, kulturnimi tradicijami in regionalno dediščino,

| — | ob upoštevanju študije Tematskega sektorja za pravice državljanov in ustavne zadeve v Generalnem direktoratu za notranjo politiko iz novembra 2020 z naslovom Končajmo dobo kletk: iskanje alternativ (End the cage age: Looking for alternatives), svoje resolucije z dne 10. junija 2021 o evropski državljanski pobudi „Končajmo dobo kletk“ (1) in sporočila Komisije z dne 30. junija 2021 o evropski državljanski pobudi „Končajmo dobo kletk“ (C(2021)4747), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Tematskega sektorja za pravice državljanov in ustavne zadeve v Generalnem direktoratu za notranjo politiko iz novembra 2020 z naslovom Končajmo dobo kletk: iskanje alternativ (End the cage age: Looking for alternatives), svoje resolucije z dne 10. junija 2021 o evropski državljanski pobudi „Končajmo dobo kletk“ (1) in sporočila Komisije z dne 30. junija 2021 o evropski državljanski pobudi „Končajmo dobo kletk“ (C(2021)4747),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 98/58/ES z dne 20. julija 1998 o zaščiti rejnih živali (2), (splošna direktiva), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 98/58/ES z dne 20. julija 1998 o zaščiti rejnih živali (2), (splošna direktiva),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/74/ES z dne 19. julija 1999 o minimalnih standardih za zaščito kokoši nesnic (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/74/ES z dne 19. julija 1999 o minimalnih standardih za zaščito kokoši nesnic (3),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2007/43/ES z dne 28. junija 2007 o določitvi minimalnih pravil za zaščito piščancev, ki se gojijo za proizvodnjo mesa (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2007/43/ES z dne 28. junija 2007 o določitvi minimalnih pravil za zaščito piščancev, ki se gojijo za proizvodnjo mesa (4),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2008/119/ES z dne 18. decembra 2008 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito telet (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2008/119/ES z dne 18. decembra 2008 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito telet (5),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2008/120/ES z dne 18. decembra 2008 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito prašičev (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2008/120/ES z dne 18. decembra 2008 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito prašičev (6),

| — | ob upoštevanju študije službe Evropskega parlamenta za raziskave iz junija 2021 z naslovom Implementation of EU legislation on „on-farm“ animal welfare: potential EU added value from the introduction of animal welfare labelling requirements at EU level’ (Izvajanje zakonodaje EU o dobrobiti živali na kmetijah: možna dodana vrednost EU zaradi uvedbe zahtev za označevanje dobrobiti živali na ravni EU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije službe Evropskega parlamenta za raziskave iz junija 2021 z naslovom Implementation of EU legislation on „on-farm“ animal welfare: potential EU added value from the introduction of animal welfare labelling requirements at EU level’ (Izvajanje zakonodaje EU o dobrobiti živali na kmetijah: možna dodana vrednost EU zaradi uvedbe zahtev za označevanje dobrobiti živali na ravni EU),

| — | ob upoštevanju študije po naročilu Evropske komisije iz oktobra 2020 kot pomoč pri oceni strategije EU za zaščito in dobro počutje živali 2021–2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije po naročilu Evropske komisije iz oktobra 2020 kot pomoč pri oceni strategije EU za zaščito in dobro počutje živali 2021–2015,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2017 o minimalnih standardih za zaščito gojenih kuncev (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2017 o minimalnih standardih za zaščito gojenih kuncev (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2018 o dobrobiti živali, uporabi protimikrobnih zdravil in okoljskem vplivu industrijske reje brojlerjev (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2018 o dobrobiti živali, uporabi protimikrobnih zdravil in okoljskem vplivu industrijske reje brojlerjev (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2021 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2021 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja (9),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. decembra 2019 o dobrobiti živali – sestavni del trajnostne živinoreje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. decembra 2019 o dobrobiti živali – sestavni del trajnostne živinoreje,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. decembra 2020 o oznaki o dobrobiti živali na ravni EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. decembra 2020 o oznaki o dobrobiti živali na ravni EU,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 31/2018 s 14. novembra 2018 o dobrobiti živali v EU: zmanjševanje vrzeli med ambicioznimi cilji in izvajanjem v praksi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 31/2018 s 14. novembra 2018 o dobrobiti živali v EU: zmanjševanje vrzeli med ambicioznimi cilji in izvajanjem v praksi,

| — | ob upoštevanju preverjanja primernosti zakonodaje EU o dobrobiti živali, ki ga izvaja Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju preverjanja primernosti zakonodaje EU o dobrobiti živali, ki ga izvaja Komisija,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z dne 5. decembra 2018 o reformi skupne kmetijske politike (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z dne 5. decembra 2018 o reformi skupne kmetijske politike (10),

| — | ob upoštevanju posebne raziskave Eurobarometer 505 z naslovom Making Food fit for the future – Citizens’ expectations (Naj bo hrana primerna za prihodnost – pričakovanja državljanov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebne raziskave Eurobarometer 505 z naslovom Making Food fit for the future – Citizens’ expectations (Naj bo hrana primerna za prihodnost – pričakovanja državljanov),

| — | ob upoštevanju „petih svoboščin“, ki jih je opisala Svetovna organizacija za zdravje živali, ki za živali določajo preprečevanje lakote, žeje in podhranjenosti, preprečevanje toplotne obremenitve in telesnega nelagodja, preprečevanje strahu in neugodja, preprečevanje bolečin, poškodb in bolezni ter možnost izvajanja značilnega vedenja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju „petih svoboščin“, ki jih je opisala Svetovna organizacija za zdravje živali, ki za živali določajo preprečevanje lakote, žeje in podhranjenosti, preprečevanje toplotne obremenitve in telesnega nelagodja, preprečevanje strahu in neugodja, preprečevanje bolečin, poškodb in bolezni ter možnost izvajanja značilnega vedenja,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. maja 2021 z naslovom Strateške smernice za bolj trajnostno in konkurenčno akvakulturo EU za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0236), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. maja 2021 z naslovom Strateške smernice za bolj trajnostno in konkurenčno akvakulturo EU za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0236),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku pridobitve dovoljenja za pripravo samoiniciativnih poročil in priloge 3 k temu sklepu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku pridobitve dovoljenja za pripravo samoiniciativnih poročil in priloge 3 k temu sklepu,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A9-0296/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A9-0296/2021),

| A. | ker je dobrobit živali, ki je pomemben dejavnik za naše rejce, etično in vse pomembnejše vprašanje za potrošnike in v naši družbi na splošno; ker je zanimanje potrošnikov za kakovost hrane, ki jo kupujejo, in dobrobit živali večje kot kdaj koli prej, državljani EU pa želijo kot potrošniki imeti možnost bolj ozaveščene izbire; ker ima kakovost živil v povezavi z dobrobitjo in zdravjem živali pomembno vlogo pri doseganju ciljev strategije od vil do vilic; |
| --- | --- |

A.

ker je dobrobit živali, ki je pomemben dejavnik za naše rejce, etično in vse pomembnejše vprašanje za potrošnike in v naši družbi na splošno; ker je zanimanje potrošnikov za kakovost hrane, ki jo kupujejo, in dobrobit živali večje kot kdaj koli prej, državljani EU pa želijo kot potrošniki imeti možnost bolj ozaveščene izbire; ker ima kakovost živil v povezavi z dobrobitjo in zdravjem živali pomembno vlogo pri doseganju ciljev strategije od vil do vilic;

| B. | ker člen 13 PDEU živali priznava kot čuteča bitja in določa, da Unija in države članice pri oblikovanju in izvajanju politik Unije na področju kmetijstva in ribištva v celoti upoštevajo zahteve po dobrem počutju živali, pri čemer spoštujejo ustaljene običaje držav članic zlasti glede verskih obredov, kulturnih tradicij in regionalne dediščine; |
| --- | --- |

B.

ker člen 13 PDEU živali priznava kot čuteča bitja in določa, da Unija in države članice pri oblikovanju in izvajanju politik Unije na področju kmetijstva in ribištva v celoti upoštevajo zahteve po dobrem počutju živali, pri čemer spoštujejo ustaljene običaje držav članic zlasti glede verskih obredov, kulturnih tradicij in regionalne dediščine;

| C. | ker je treba evropske standarde glede proizvodnje hrane in merila glede dobrobiti živali, čeprav so med najvišjimi v svetu, vendar še izboljšati; ker je več držav in regij sprejelo dodatne ukrepe v tej smeri, na primer prepoved nekaterih oblik reje v kletkah; |
| --- | --- |

C.

ker je treba evropske standarde glede proizvodnje hrane in merila glede dobrobiti živali, čeprav so med najvišjimi v svetu, vendar še izboljšati; ker je več držav in regij sprejelo dodatne ukrepe v tej smeri, na primer prepoved nekaterih oblik reje v kletkah;

| D. | ker sta enotna ubeseditev in izvajanje zakonodaje o dobrobiti živali ter njena posodobitev v skladu z najnovejšimi znanstvenimi spoznanji osnovni pogoj za zvišanje standardov o dobrobiti živali in uveljavljanje popolne skladnosti z njimi; |
| --- | --- |

D.

ker sta enotna ubeseditev in izvajanje zakonodaje o dobrobiti živali ter njena posodobitev v skladu z najnovejšimi znanstvenimi spoznanji osnovni pogoj za zvišanje standardov o dobrobiti živali in uveljavljanje popolne skladnosti z njimi;

| E. | ker so nekateri evropski kmetje v zadnjih desetletjih s kritičnim pristopom k svojim praksam ter izboljšanjem in prilagajanjem svojega dela dosegli nekaj napredka; ker so jim pri izboljšanju prakse v oporo svetovalni in raziskovalni organi ter mnoge nevladne organizacije; ker je mogoče z uporabo tehnologij za pametno kmetovanje za stalno spremljanje zdravja in dobrobiti živali še bolje preprečevati bolezni in uveljavljati standarde dobrobiti živali; ker želijo evropski rejci še naprej napredovati na tem področju, vendar se ob tem spoprijemajo s tehničnimi, zakonodajnimi in ekonomskimi ovirami; ker je treba za večjo dobrobit živali upoštevati zdravstvene vidike vsake vrste in ker stroškov ne bi smeli kriti samo proizvajalci; |
| --- | --- |

E.

ker so nekateri evropski kmetje v zadnjih desetletjih s kritičnim pristopom k svojim praksam ter izboljšanjem in prilagajanjem svojega dela dosegli nekaj napredka; ker so jim pri izboljšanju prakse v oporo svetovalni in raziskovalni organi ter mnoge nevladne organizacije; ker je mogoče z uporabo tehnologij za pametno kmetovanje za stalno spremljanje zdravja in dobrobiti živali še bolje preprečevati bolezni in uveljavljati standarde dobrobiti živali; ker želijo evropski rejci še naprej napredovati na tem področju, vendar se ob tem spoprijemajo s tehničnimi, zakonodajnimi in ekonomskimi ovirami; ker je treba za večjo dobrobit živali upoštevati zdravstvene vidike vsake vrste in ker stroškov ne bi smeli kriti samo proizvajalci;

| F. | ker ima industrijska živinoreja vidno vlogo v kmetijstvu Unije; ker je v dobrem desetletju zaradi razvoja in intenziviranja kmetijskega sistema propadla več kot tretjina vseh kmetij v Evropi, velika večina med njimi pa so bila mala družinska gospodarstva; |
| --- | --- |

F.

ker ima industrijska živinoreja vidno vlogo v kmetijstvu Unije; ker je v dobrem desetletju zaradi razvoja in intenziviranja kmetijskega sistema propadla več kot tretjina vseh kmetij v Evropi, velika večina med njimi pa so bila mala družinska gospodarstva;

| G. | ker so rejci zaradi gospodarske nestabilnosti prisiljeni upoštevati dolga obdobja amortizacije in naložb, na primer pri prostorih za živali, zasnovanih za njihovo večjo dobrobit; |
| --- | --- |

G.

ker so rejci zaradi gospodarske nestabilnosti prisiljeni upoštevati dolga obdobja amortizacije in naložb, na primer pri prostorih za živali, zasnovanih za njihovo večjo dobrobit;

| H. | ker evropski kmetje uvajajo dodatne ukrepe v razvoju reje in bivališč za živali, da bi se še bolj približali petim svoboščinam Svetovne organizacije za zdravje živali; |
| --- | --- |

H.

ker evropski kmetje uvajajo dodatne ukrepe v razvoju reje in bivališč za živali, da bi se še bolj približali petim svoboščinam Svetovne organizacije za zdravje živali;

| I. | ker je dobrobit živali tesno povezana z dobrobitjo rejcev in kmetijskih subjektov, vsem pa je treba nameniti ustrezna sredstva in večjo praktično podporo na ravni EU; |
| --- | --- |

I.

ker je dobrobit živali tesno povezana z dobrobitjo rejcev in kmetijskih subjektov, vsem pa je treba nameniti ustrezna sredstva in večjo praktično podporo na ravni EU;

| J. | ker je med pandemijo covida-19 neposredna povezava med zdravjem in dobrobitjo živali in ljudi postala še bolj očitna; ker je dobrobit živali povezana tudi z okoljem, kar je najbolje opisano okviru „ena dobrobit“; |
| --- | --- |

J.

ker je med pandemijo covida-19 neposredna povezava med zdravjem in dobrobitjo živali in ljudi postala še bolj očitna; ker je dobrobit živali povezana tudi z okoljem, kar je najbolje opisano okviru „ena dobrobit“;

| K. | ker evropske živinorejske kmetije zaposlujejo približno 4 milijone ljudi (tako plačanih kot neplačanih), od katerih jih 80 % prebiva v državah članicah, ki so se Uniji pridružile nedavno (11); |
| --- | --- |

K.

ker evropske živinorejske kmetije zaposlujejo približno 4 milijone ljudi (tako plačanih kot neplačanih), od katerih jih 80 % prebiva v državah članicah, ki so se Uniji pridružile nedavno (11);

| L. | ker ima trgovina z ribami v EU pomembno vlogo v celotni trgovini z ribiškimi proizvodi EU in je leta 2014 predstavljala 86 % celotne trgovine v EU in zunaj nje, pri čemer je skupni obseg prodaje v EU znašal 5,74 milijona ton v vrednosti 20,6 milijarde EUR, kar je največ od leta 2006 (12); |
| --- | --- |

L.

ker ima trgovina z ribami v EU pomembno vlogo v celotni trgovini z ribiškimi proizvodi EU in je leta 2014 predstavljala 86 % celotne trgovine v EU in zunaj nje, pri čemer je skupni obseg prodaje v EU znašal 5,74 milijona ton v vrednosti 20,6 milijarde EUR, kar je največ od leta 2006 (12);

| M. | ker sta zdravje in dobrobit živali bistvena za varnost hrane, prehransko varnost in javno zdravje ter prispevata k visokim standardom kakovosti v EU; |
| --- | --- |

M.

ker sta zdravje in dobrobit živali bistvena za varnost hrane, prehransko varnost in javno zdravje ter prispevata k visokim standardom kakovosti v EU;

| N. | ker je zdrava živina bistveni element za doseganje trajnostnega kmetijstva z nižjimi emisijami ogljika; |
| --- | --- |

N.

ker je zdrava živina bistveni element za doseganje trajnostnega kmetijstva z nižjimi emisijami ogljika;

| O. | ker znanstveni in tehnični napredek omogoča boljše razumevanje čutenja živali, njihovega obnašanja in dobrobiti; |
| --- | --- |

O.

ker znanstveni in tehnični napredek omogoča boljše razumevanje čutenja živali, njihovega obnašanja in dobrobiti;

| P. | ker se pristojne službe pri zbiranju podatkov o izvajanju zakonodaje o dobrobiti živali na kmetijah srečujejo s precejšnjimi težavami, tako z vidika razpoložljivosti podatkov kot njihove kakovosti, saj države članice nimajo zahtev za spremljanje in zbiranje podatkov; |
| --- | --- |

P.

ker se pristojne službe pri zbiranju podatkov o izvajanju zakonodaje o dobrobiti živali na kmetijah srečujejo s precejšnjimi težavami, tako z vidika razpoložljivosti podatkov kot njihove kakovosti, saj države članice nimajo zahtev za spremljanje in zbiranje podatkov;

| Q. | ker je del veljavne zakonodaje zastarel in ni v skladu s poznavanjem specifičnih potreb živali glede na vrsto, starost, velikost in fizično stanje ter z najnovejšimi znanstvenimi dognanji in tehničnim napredkom na področju reje; |
| --- | --- |

Q.

ker je del veljavne zakonodaje zastarel in ni v skladu s poznavanjem specifičnih potreb živali glede na vrsto, starost, velikost in fizično stanje ter z najnovejšimi znanstvenimi dognanji in tehničnim napredkom na področju reje;

| R. | ker skupaj z nacionalnimi zakoni danes velja zakonodaja EU, ki določa kombinacijo odstopanj, izjem in nejasnih zahtev in ne zagotavlja posebnih zaščitnih ukrepov ali ravni zaščite, zaradi česar se množijo neželene prakse in prihaja do razdrobljenosti zakonodaje in pravne negotovosti na domačem trgu, kar vse pa načeloma izkrivlja konkurenco; |
| --- | --- |

R.

ker skupaj z nacionalnimi zakoni danes velja zakonodaja EU, ki določa kombinacijo odstopanj, izjem in nejasnih zahtev in ne zagotavlja posebnih zaščitnih ukrepov ali ravni zaščite, zaradi česar se množijo neželene prakse in prihaja do razdrobljenosti zakonodaje in pravne negotovosti na domačem trgu, kar vse pa načeloma izkrivlja konkurenco;

| S. | ker zakonodaja EU določa minimalne standarde dobrobiti za posamezne vrste živali samo za prašiče, kokoši nesnice, brojlerje in teleta, še vedno pa ni zakonodaje po posamezni vrsti živali za druge vrste, ki se redijo za pridelavo hrane, in sicer za molzno govedo in govedo za prirejo mesa, starejše od šest mesecev, ovce in koze, starše brojlerjev in kokoši nesnice, jarkice, purane, race in gosi, prepelice, ribe in kunce; ker zakonodaja o dobrobiti živali trenutno ne vsebuje določb, ki bi se nanašale na posamezne vrste in starost in ki bi zajemale vse faze proizvodnega cikla; ker so številne kopenske rejne živali in gojene ribe različnih vrst trenutno zaščitene le s splošnimi določbami splošne direktive; |
| --- | --- |

S.

ker zakonodaja EU določa minimalne standarde dobrobiti za posamezne vrste živali samo za prašiče, kokoši nesnice, brojlerje in teleta, še vedno pa ni zakonodaje po posamezni vrsti živali za druge vrste, ki se redijo za pridelavo hrane, in sicer za molzno govedo in govedo za prirejo mesa, starejše od šest mesecev, ovce in koze, starše brojlerjev in kokoši nesnice, jarkice, purane, race in gosi, prepelice, ribe in kunce; ker zakonodaja o dobrobiti živali trenutno ne vsebuje določb, ki bi se nanašale na posamezne vrste in starost in ki bi zajemale vse faze proizvodnega cikla; ker so številne kopenske rejne živali in gojene ribe različnih vrst trenutno zaščitene le s splošnimi določbami splošne direktive;

| T. | ker so pobude poleg evropske zakonodaje in uradni nadzor prispevale k izboljševanju živinorejske prakse; ker so številne države članice uvedle lastne standarde za dobrobit živali, ki so strožji od standardov EU; |
| --- | --- |

T.

ker so pobude poleg evropske zakonodaje in uradni nadzor prispevale k izboljševanju živinorejske prakse; ker so številne države članice uvedle lastne standarde za dobrobit živali, ki so strožji od standardov EU;

| U. | ker imajo države članice pri določanju zahtev in ocenjevanju njihove skladnosti precejšnjo diskrecijsko pravico; ker imajo države članice različne pristope k dodeljevanju sredstev za uradni nadzor in njihovemu prednostnemu razvrščanju; |
| --- | --- |

U.

ker imajo države članice pri določanju zahtev in ocenjevanju njihove skladnosti precejšnjo diskrecijsko pravico; ker imajo države članice različne pristope k dodeljevanju sredstev za uradni nadzor in njihovemu prednostnemu razvrščanju;

| V. | ker je izvajanje zakonodaje v državah članicah zelo različno; ker je to privedlo do različnih ravni spoštovanja predpisov in ker obstaja tveganje, da bodo kmetje, ki spoštujejo predpise, v slabšem položaju; |
| --- | --- |

V.

ker je izvajanje zakonodaje v državah članicah zelo različno; ker je to privedlo do različnih ravni spoštovanja predpisov in ker obstaja tveganje, da bodo kmetje, ki spoštujejo predpise, v slabšem položaju;

| W. | ker so direktive o prašičih (brejih svinjah), teletih in kokoših nesnicah privedle do želenih strukturnih sprememb v načinu reje; ker so direktive v sektorju kokoši nesnic, telet in prašičev, ki se gojijo za proizvodnjo mesa, doprinesle k bistvenim spremembam na področju infrastrukture ter k nekaterim spremembam v številu in velikosti gospodarstev; |
| --- | --- |

W.

ker so direktive o prašičih (brejih svinjah), teletih in kokoših nesnicah privedle do želenih strukturnih sprememb v načinu reje; ker so direktive v sektorju kokoši nesnic, telet in prašičev, ki se gojijo za proizvodnjo mesa, doprinesle k bistvenim spremembam na področju infrastrukture ter k nekaterim spremembam v številu in velikosti gospodarstev;

| X. | ker je bilo ugotovljeno, da je splošna direktiva manj učinkovita kot direktive za posamezne vrste, in ima le omejen vpliv na izboljšanje dobrobiti živali, saj so njene zahteve bolj ohlapne, dopušča veliko svobode pri razlagi in ne vsebuje zaščite za posamezne vrste za krave molznice, brojlerje in plemenske kokoši, kunce, ovce in purane; |
| --- | --- |

X.

ker je bilo ugotovljeno, da je splošna direktiva manj učinkovita kot direktive za posamezne vrste, in ima le omejen vpliv na izboljšanje dobrobiti živali, saj so njene zahteve bolj ohlapne, dopušča veliko svobode pri razlagi in ne vsebuje zaščite za posamezne vrste za krave molznice, brojlerje in plemenske kokoši, kunce, ovce in purane;

| Y. | ker so zaradi proizvodnega pritiska najpomembnejša vprašanja, ki naj bi jih zakonodaja obravnavala, še vedno nerešena, vključno s pohabljanjem, prenatrpanostjo in stresnimi pogoji; ker cilji za nastanitev za svinje niso bili doseženi, zakonodaja pa se na splošno ne izvaja dosledno, bivališča svinj so še vedno prenatrpana in stresna ter brez zadostnega materiala za obogatitev okolja; |
| --- | --- |

Y.

ker so zaradi proizvodnega pritiska najpomembnejša vprašanja, ki naj bi jih zakonodaja obravnavala, še vedno nerešena, vključno s pohabljanjem, prenatrpanostjo in stresnimi pogoji; ker cilji za nastanitev za svinje niso bili doseženi, zakonodaja pa se na splošno ne izvaja dosledno, bivališča svinj so še vedno prenatrpana in stresna ter brez zadostnega materiala za obogatitev okolja;

| Z. | ker je bila Direktiva 1999/74/ES o kokoših nesnicah uspešna, saj je določila dobre opredelitve za različne proizvodne sisteme; ker pa so ti dosežki omejeni, saj se izvajanje direktive med državami članicami razlikuje, direktiva pa ne vsebuje jasnih, obveznih in celovitih določb, kar povzroča trajno izkrivljanje konkurence na enotnem trgu, in ker ta direktiva ni prinesla zadostnega napredka in ni zadovoljila dejanskih potreb kokoši nesnic, postopoma pa je nastajal pritisk za spremembe, zato so posamezne države članice vse bolj uporabljale alternative sistemu reje v kletkah (13); |
| --- | --- |

Z.

ker je bila Direktiva 1999/74/ES o kokoših nesnicah uspešna, saj je določila dobre opredelitve za različne proizvodne sisteme; ker pa so ti dosežki omejeni, saj se izvajanje direktive med državami članicami razlikuje, direktiva pa ne vsebuje jasnih, obveznih in celovitih določb, kar povzroča trajno izkrivljanje konkurence na enotnem trgu, in ker ta direktiva ni prinesla zadostnega napredka in ni zadovoljila dejanskih potreb kokoši nesnic, postopoma pa je nastajal pritisk za spremembe, zato so posamezne države članice vse bolj uporabljale alternative sistemu reje v kletkah (13);

| AA. | ker je v interesu kmetov in potrošnikov, da se zagotovijo enaki pogoji na notranjem trgu in enaki pogoji za uvoz proizvodov iz tretjih držav; |
| --- | --- |

AA.

ker je v interesu kmetov in potrošnikov, da se zagotovijo enaki pogoji na notranjem trgu in enaki pogoji za uvoz proizvodov iz tretjih držav;

| AB. | ker so se delovni pogoji na kmetijah za vzrejo kokoši nesnic in telet izboljšali, kar pa ne velja vedno za prašičerejce; |
| --- | --- |

AB.

ker so se delovni pogoji na kmetijah za vzrejo kokoši nesnic in telet izboljšali, kar pa ne velja vedno za prašičerejce;

| AC. | ker je Komisija sklenila, da leta 2022 konča oceno učinka o prepovedi reje v kletkah, ki jo je pripravila Evropska agencija za varnost hrane, revizijo zakonodaje o dobrobiti živali, vključno z splošno direktivo, pa do leta 2023; |
| --- | --- |

AC.

ker je Komisija sklenila, da leta 2022 konča oceno učinka o prepovedi reje v kletkah, ki jo je pripravila Evropska agencija za varnost hrane, revizijo zakonodaje o dobrobiti živali, vključno z splošno direktivo, pa do leta 2023;

| AD. | ker je treba razlikovati med neuradnimi primeri neupoštevanja pravil, na katere se vse preveč opozarja, in veliko večino kmetov, ki spoštujejo pravila; |
| --- | --- |

AD.

ker je treba razlikovati med neuradnimi primeri neupoštevanja pravil, na katere se vse preveč opozarja, in veliko večino kmetov, ki spoštujejo pravila;

| AE. | ker se načini živinoreje in proizvodni sistemi med državami članicami razlikujejo; |
| --- | --- |

AE.

ker se načini živinoreje in proizvodni sistemi med državami članicami razlikujejo;

| AF. | ker se evropska kmetijska demografija spoprijema z zaskrbljujočim upadom; ker bi nezadostna generacijska pomladitev škodljivo vplivala na izvajanje standardov za dobrobit živali; |
| --- | --- |

AF.

ker se evropska kmetijska demografija spoprijema z zaskrbljujočim upadom; ker bi nezadostna generacijska pomladitev škodljivo vplivala na izvajanje standardov za dobrobit živali;

| AG. | ker je treba zagotoviti skladnost med kmetijskimi, okoljskimi in mednarodnotrgovinskimi strategijami EU ter njenimi ukrepi za zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev na enotnem trgu, njihovo medsebojno dopolnjevanje in ustreznost; |
| --- | --- |

AG.

ker je treba zagotoviti skladnost med kmetijskimi, okoljskimi in mednarodnotrgovinskimi strategijami EU ter njenimi ukrepi za zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev na enotnem trgu, njihovo medsebojno dopolnjevanje in ustreznost;

| AH. | ker je skupna kmetijska politika eno od regulativnih in finančnih orodij, s katerim je mogoče spodbuditi izboljšanje zdravja in dobrobiti rejnih živali, predvsem prek ekoshem, pa tudi s podpiranjem naložb, vendar je za napredek na tem področju potrebno tudi drugo financiranje, ki ni del skupne kmetijske politike; ker pa je Komisija v oceni najnovejše strategije EU za dobrobit živali navedla, da države članice sredstev za dobrobit živali niso v celoti izkoristile, več milijonov evrov sredstev EU za razvoj podeželja, ki so na voljo za izboljšanje dobrobiti živali, pa se trenutno preslabo izkorišča ali pa sploh ne; ker ima živinoreja največ koristi od pomoči iz drugega stebra za kmetije na območjih z naravnimi omejitvami, ki predstavljajo 50 % kmetijskih površin v uporabi v Evropi, in od kmetijsko-okoljskih ukrepov, ki izravnavajo dodatne stroške zaradi neugodne lokacije ali obveznega spoštovanja določene zakonodaje (14); |
| --- | --- |

AH.

ker je skupna kmetijska politika eno od regulativnih in finančnih orodij, s katerim je mogoče spodbuditi izboljšanje zdravja in dobrobiti rejnih živali, predvsem prek ekoshem, pa tudi s podpiranjem naložb, vendar je za napredek na tem področju potrebno tudi drugo financiranje, ki ni del skupne kmetijske politike; ker pa je Komisija v oceni najnovejše strategije EU za dobrobit živali navedla, da države članice sredstev za dobrobit živali niso v celoti izkoristile, več milijonov evrov sredstev EU za razvoj podeželja, ki so na voljo za izboljšanje dobrobiti živali, pa se trenutno preslabo izkorišča ali pa sploh ne; ker ima živinoreja največ koristi od pomoči iz drugega stebra za kmetije na območjih z naravnimi omejitvami, ki predstavljajo 50 % kmetijskih površin v uporabi v Evropi, in od kmetijsko-okoljskih ukrepov, ki izravnavajo dodatne stroške zaradi neugodne lokacije ali obveznega spoštovanja določene zakonodaje (14);

| AI. | ker bi bilo treba posebej poskrbeti za večjo dobrobit živali v celotnem proizvodnem ciklu in spodbujati višje standarde za dobrobit živali na domačih in mednarodnih trgih ter zagotoviti, da politične odločitve ne bodo oslabile evropske živinoreje ali zmanjšale proizvodnje, kar bi povzročilo njeno selitev v druge dele sveta, kjer so pogoji in standardi za živinorejo nižji od evropskih, ter druge povezane probleme, ki škodujejo standardom za dobrobit živali in evropskim okoljskim ciljem; |
| --- | --- |

AI.

ker bi bilo treba posebej poskrbeti za večjo dobrobit živali v celotnem proizvodnem ciklu in spodbujati višje standarde za dobrobit živali na domačih in mednarodnih trgih ter zagotoviti, da politične odločitve ne bodo oslabile evropske živinoreje ali zmanjšale proizvodnje, kar bi povzročilo njeno selitev v druge dele sveta, kjer so pogoji in standardi za živinorejo nižji od evropskih, ter druge povezane probleme, ki škodujejo standardom za dobrobit živali in evropskim okoljskim ciljem;

| AJ. | ker je označevanje učinkovito le, če je znanstveno utemeljeno, ga potrošnik zlahka razume in ozaveščeno izbira, je oblikovano za integriran enotni trg in se uporablja za vse živalske proizvode, podpira pa ga skladna trgovinska politika EU, da se prepreči vstop na trg proizvodom, proizvedenim pri nižjih standardih, hkrati pa označevanje ne sme imeti dodatnih ekonomskih posledic za subjekte v živilskem sektorju, zlasti kmete, in mora biti dejansko uresničljivo za proizvajalce brez obremenjujočih stroškov izvajanja ali omejitev; ker mora tako označevanje prispevati tudi k odpiranju novih tržnih možnosti za proizvajalce; ker raziskave in rezultati javnega posvetovanja kažejo, da nekateri deležniki, zlasti podjetja, predloga za obvezno označevanje ne podpirajo povsem; ker bo prostovoljno označevanje na trgu nagrajeno, če trg ne bo razlikoval glede na značilnosti proizvodnje; ker je na voljo malo znanja o vplivu preučevanih sistemov označevanja na živilsko industrijo ter na zaupanje potrošnikov in razumevanje praks za dobrobit živali; |
| --- | --- |

AJ.

ker je označevanje učinkovito le, če je znanstveno utemeljeno, ga potrošnik zlahka razume in ozaveščeno izbira, je oblikovano za integriran enotni trg in se uporablja za vse živalske proizvode, podpira pa ga skladna trgovinska politika EU, da se prepreči vstop na trg proizvodom, proizvedenim pri nižjih standardih, hkrati pa označevanje ne sme imeti dodatnih ekonomskih posledic za subjekte v živilskem sektorju, zlasti kmete, in mora biti dejansko uresničljivo za proizvajalce brez obremenjujočih stroškov izvajanja ali omejitev; ker mora tako označevanje prispevati tudi k odpiranju novih tržnih možnosti za proizvajalce; ker raziskave in rezultati javnega posvetovanja kažejo, da nekateri deležniki, zlasti podjetja, predloga za obvezno označevanje ne podpirajo povsem; ker bo prostovoljno označevanje na trgu nagrajeno, če trg ne bo razlikoval glede na značilnosti proizvodnje; ker je na voljo malo znanja o vplivu preučevanih sistemov označevanja na živilsko industrijo ter na zaupanje potrošnikov in razumevanje praks za dobrobit živali;

| AK. | ker bi lahko z uporabo tehnologij za sledljivost DNK za odkrivanje in sledenje vseh bolnih živali ali okuženih živil zagotovili varnost hrane in preprečili goljufije s hrano in tako pomirili potrošnike; |
| --- | --- |

AK.

ker bi lahko z uporabo tehnologij za sledljivost DNK za odkrivanje in sledenje vseh bolnih živali ali okuženih živil zagotovili varnost hrane in preprečili goljufije s hrano in tako pomirili potrošnike;

| AL. | ker morajo načini obveščanja potrošnikov zagotavljati, da se bodo ohranili enaki konkurenčni pogoji in usklajen pristop, kar je trenutno nemogoče zaradi vse večjega števila zasebnih pobud, pri katerih se uporabljajo nezaščiteni pogoji za dobrobit živali in zahteve po različnih standardih; ker v EU raste trg za živalske proizvode iz sistemov reje brez kletk, proste in ekološke reje ter trg za rastlinske alternative; |
| --- | --- |

AL.

ker morajo načini obveščanja potrošnikov zagotavljati, da se bodo ohranili enaki konkurenčni pogoji in usklajen pristop, kar je trenutno nemogoče zaradi vse večjega števila zasebnih pobud, pri katerih se uporabljajo nezaščiteni pogoji za dobrobit živali in zahteve po različnih standardih; ker v EU raste trg za živalske proizvode iz sistemov reje brez kletk, proste in ekološke reje ter trg za rastlinske alternative;

| AM. | ker bi moralo usklajevanje in izboljšanje izvajanja predpisov in standardov usmerjati zakonodajne ukrepe; |
| --- | --- |

AM.

ker bi moralo usklajevanje in izboljšanje izvajanja predpisov in standardov usmerjati zakonodajne ukrepe;

| AN. | ker večino sistemov za označevanje dobrobiti živali uvaja zasebni sektor, drugi pa so nastali v javno-zasebnih partnerstvih, redkeje pa izhajajo iz pobud pristojnih nacionalnih akterjev v nekaterih državah članicah EU; |
| --- | --- |

AN.

ker večino sistemov za označevanje dobrobiti živali uvaja zasebni sektor, drugi pa so nastali v javno-zasebnih partnerstvih, redkeje pa izhajajo iz pobud pristojnih nacionalnih akterjev v nekaterih državah članicah EU;

| AO. | ker so sistemi za dobrobit živali v EU prostovoljni; ker večina poleg dobrobiti živali vključuje tudi druge vidike, kot so sledljivost, trajnostnost in zdravje; ker se zelo razlikujejo po delovanju in zasnovi; |
| --- | --- |

AO.

ker so sistemi za dobrobit živali v EU prostovoljni; ker večina poleg dobrobiti živali vključuje tudi druge vidike, kot so sledljivost, trajnostnost in zdravje; ker se zelo razlikujejo po delovanju in zasnovi;

| AP. | ker ni soglasja o možnosti za uvedbo predpisov o obveznem označevanju dobrobiti živali, predvsem zaradi gospodarskih posledic njihovega izvajanja, zlasti za živinorejce; ker bi zavezujoči predpisi, tudi če bi izravnali nekatere nepravilnosti na evropskem trgu, dušili zasebne pobude, namenjene razlikovanju proizvodov in uporabi dobrobiti živali kot tržnega vzvoda; |
| --- | --- |

AP.

ker ni soglasja o možnosti za uvedbo predpisov o obveznem označevanju dobrobiti živali, predvsem zaradi gospodarskih posledic njihovega izvajanja, zlasti za živinorejce; ker bi zavezujoči predpisi, tudi če bi izravnali nekatere nepravilnosti na evropskem trgu, dušili zasebne pobude, namenjene razlikovanju proizvodov in uporabi dobrobiti živali kot tržnega vzvoda;

Zaključki in priporočila

Izvajanje zakonodaje

| 1. | pozdravlja oceno in revizijo zakonodaje o dobrobiti živali, ki naj bi jo Komisija opravila do leta 2023, med drugim o prevozu in zakolu živali, da bi jo uskladila z najnovejšimi znanstvenimi dognanji, razširila njena področja uporabe, olajšala njeno izvrševanje in zagotovila višjo raven dobrobiti živali, kot je določeno v strategiji od vil do vilic; |
| --- | --- |

1.

| 2. | priznava napredek mnogih živinorejcev, zlasti pri večji dobrobiti živali, ter odločenost za napredno razmišljanje in napredek ter predanost temu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | priporoča, naj se vsem živinorejcem prek okvira na ravni Unije omogoči sodelovanje v procesu napredka s temeljem na objektivnih kazalnikih, ki se nanašajo na pet temeljnih svoboščin, ki jih je opredelila Svetovna organizacija za zdravje živali; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva, naj vse prihodnje zakonodajne pobude (priprava nove zakonodaje ali revizija veljavnih besedil), ki bodo vključevale prilagoditev ali spremembo živinorejskega sistema (vključno z nastanitvijo) in meril za dobrobit rejnih živali, temeljijo na trdnih in najnovejših znanstvenih podatkih ali študijah na podlagi raziskav po sistemskem pristopu, kjer se upoštevajo vsi vidiki za doseganje trajnostnosti in dobrobiti živali; poziva k ohranitvi ravnovesja, upoštevanju znanstvenih mnenj o vplivu načrtovanih sprememb na živali, okolje in kmete, zlasti male kmete, ter k posvetovanju s pristojnimi organi držav članic v čim zgodnejši fazi zakonodajnega procesa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je treba pred sprejetjem odločitev izvesti ocene učinka in razviti pristop za vsako vrsto posebej, da se opredelijo posebne zahteve za vsako vrsto živinorejskih kmetij; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva k boljšemu upravljanju veterinarskih preventivnih ukrepov in spodbujanju visokih standardov zdravja in dobrobiti živali, zlasti glede cepljenja in preprečevanja nepotrebne uporabe antimikrobikov, da bi preprečili širjenje zoonoz; |
| --- | --- |

6.

| 7. | se zaveda, da je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) na zahtevo Evropske komisije pripravila več mnenj o uporabi ukrepov za živali za vrste, ki niso zajete v posebni zakonodaji (krave molznice in govedo za prirejo mesa); obžaluje, da se ti ukrepi za živali, ki jih je objavila agencija, še ne izvajajo; zato poziva Evropsko komisijo, naj poskrbi, da se ti ukrepi za živali posodobijo glede na najnovejša znanstvena spoznanja in vključijo v veljavno posebno zakonodajo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | priznava, da so ukrepi za živali zaželeni, vendar niso vedno izvedljivi in objektivno preverljivi, kot ugotavljajo tudi znanstveni organi; zato poziva Komisijo, naj pri reviziji zakonodaje EU o dobrobiti živali oblikuje zelo specifične in preverljive zahteve glede na najnovejša znanstvena spoznanja in različne proizvodne sisteme v državah članicah; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj zagotovi spoštovanje veljavne zakonodaje o dobrobiti živali in po potrebi posodobi predpise, da bodo bolj usklajeni z zahtevami družbe, v skladu z znanstvenim napredkom in ugotovitvami iz raziskav na tem področju, hkrati pa naj razširi področje uporabe in prožnost teh predpisov glede na znanstveni in tehnološki napredek na tem področju in cilje zelenega dogovora; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opozarja, da je treba na rezultate usmerjene in merljive spremembe uvajati po opravljeni ustrezni znanstveni oceni in v posvetovanju s pristojnimi organi in deležniki v državah članicah, da bi se po eni strani odzvali na izzive živinorejcev, na drugi strani pa na potrebe in pričakovanja državljanov ter zdravje in dobrobit živali, upoštevajoč najboljšo izbiro za potrošnike in njihovo kupno moč; opozarja, da mora evropski prehranski sistem zagotoviti dostop do cenovno dostopne in kakovostne hrane; meni, da je treba proizvajalcem zagotoviti pošten delež pri ceni živil, ki so v skladu z zakonodajo EU o dobrobiti živali; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva h krajšim dobavnim verigam v prehrani ljudi, ki naj temeljijo na lokalni ali regionalno pridelani hrani, da bi potrošniki imeli bolj neposreden dostop do lokalne hrane in bi podprli male kmete; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva zakonodajalca, naj se seznanita s posledicami teh dogodkov in jih v celoti upoštevata; poziva k celostnemu pristopu pri ocenjevanju sprememb, pri čemer je treba upoštevati družbene, okoljske in gospodarske elemente trajnostnosti ter elemente dobrobiti živali, pa tudi ergonomijo za kmete in zdravstvene vidike, upoštevajoč zlasti pristop „eno zdravje“; opozarja, da mora biti dobrobit živali povezana s trajnostnim ekonomskim pristopom; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da je treba izboljšati zdravje in dobrobit živali v živinoreji kot del pristopa „eno zdravje“; opozarja na dejstvo, da je treba za dosego tega cilja izboljšati živinorejske prakse, saj se z večjo dobrobitjo živali izboljša njihovo zdravje, zmanjša se potreba po zdravljenju in zajezi širjenje zoonoz; poziva Komisijo, naj pri reviziji zakonodaje o dobrobiti živali razvija tudi pristop „ena dobrobit“; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo in države članice, naj povečajo preglede za nadzor nad antibiotiki in drugimi prepovedanimi ostanki kemikalij, odkritih pri uvozu iz držav, ki niso članice EU, v okviru strategije Komisije za učinkovito reševanje neregulirane uporabe antibiotikov in pesticidov v živinoreji, proizvodnji morske hrane in akvakulturi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva k uvedbi ukrepov, s katerimi bi zagotovili varnost in integriteto kmetov v primeru nekaterih dejavnostih v zvezi z živalmi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da je treba vse spremembe obravnavati glede na čas, podporo in finančna sredstva, ki jih živinorejci potrebujejo za uvedbo, ekonomske in birokratske posledic uvedbe in morebitno neukrepanje; poudarja, da je treba zlasti upoštevati stroške naložb glede na nizke stopnje dobička in dolga odplačilna obdobja posojil; ugotavlja, da je za uvajanje sprememb za večjo dobrobit živali na kmetijah potrebno ustrezno prehodno obdobje; se zaveda, da so živinorejci na podlagi nedavnih spodbud za dobrobit živali in dolgih odplačilnih obdobij že začeli naložbeni cikel; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja evropsko državljansko pobudo Končajmo dobo kletk; opozarja, da bo treba v spreminjanje reje v kletkah vključiti jasne in natančne opredelitve pojma kletke in njenih značilnosti za različne vrste, da bi uspešno prešli na alternativne sisteme namestitve, ki so že komercialno uspešni in se uporabljajo, kot so hlevi, sistemi proste reje in ekološki sistemi za kokoši, sistemi talne reje z izpustom, talne ograde, zunanji sistemi proste reje in ekološki sistemi za kunce, sistemi s prasitvijo na prostem in skupinsko nastanitvijo za svinje, sistemi hlevske reje in volier za prepelice ter sistemi parne in skupne reje za teleta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj pri izvajanju nove zakonodaje natančno in jasno opredeli pogoje in obrate za rejo posameznih vrst živali, ki naj temeljijo na zgledih dobre prakse v alternativnih sistemih namestitve; Evropski komisiji priporoča, naj svoje dejavnosti osredotoči na povečanje prehranske varnosti in stabilnosti kmetijskega trga EU; poziva k reviziji Direktive Sveta 1999/74/ES o kokoših nesnicah, da bi hitro ukinili in prepovedali baterijsko rejo ter uvedli sisteme brez kletk za vse kokoši nesnice, da bi ustvarili enake konkurenčne pogoje in izboljšali dobrobit živali, rejenih v EU; |
| --- | --- |

18.

| 19. | želi spomniti, da naložbe za večjo dobrobit živali povzročajo višje proizvodne stroške ne glede na vrsto živinoreje; ugotavlja, da je treba zagotoviti dodatno javno pomoč ali jasno donosnost naložb na trgu, sicer bo povečanje proizvodnih stroškov oviralo kmete ali jim preprečilo, da bi vlagali v dobrobit živali, kar ni zaželeno; zato meni, da je treba standarde za dobrobit živali zviševati postopno in odgovorno ter s finančnimi spodbudami, tudi s sredstvi, ki niso vključena v proračun SKP; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj se odloči za primerno finančno podporo za živinorejce, da bi jih spodbudila k naložbam za večjo dobrobit živali; poziva Komisijo, naj nemudoma odpravi te pomanjkljivosti ter spodbuja in uveljavlja trajnostne izboljšave pri nadomestilih za prizadevanja kmetov; poziva k dodatni posebni finančni podpori za rejce, povezani s prehodom na alternativni sistem nastanitve za živali v povezavi z izvajanjem nove zakonodaje o prepovedi reje v kletkah, za katero se je Evropska komisija zavezala, da jo bo uvedla do leta 2027 na poziv v resoluciji Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o evropski državljanski pobudi „Končajmo dobo kletk“; priznava, da je to odvisno od ukrepov za potrebne dodatne vire in poštenih tržnih cen; ugotavlja, da je stalno zviševanje standardov za dobrobit živali in drugih področij regulacije sicer vedno dobrodošlo, vendar dodatno obremenjuje kmete, ki izpolnjujejo zahteve; poudarja, da bi bilo treba pozornost vedno najprej nameniti zagotavljanju skladnosti z obstoječimi standardi in njihovi doslednosti, kar je prvi korak k temu, da bodo kmetje, ki najmanj izpolnjujejo zahteve, nadoknadili zaostanek in izpolnjevali veljavne standarde, preden se naprednim kmetom naloži dodatno breme; poudarja, da je treba pri ukrepih za izboljšanje zakonodaje EU o dobrobiti živali upoštevati dohodek kmetov in konkurenčnost evropskih živinorejcev na svetovnem kmetijskem trgu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | se zaveda omejene splošne skladnosti med zakonodajo EU o dobrobiti živali in skupno kmetijsko politiko za obdobje 2014–2020 ter slabega vključevanja posebne zakonodaje v nacionalne načrte za razvoj podeželja in nezadostnih dodeljenih finančnih sredstev za cilj dobrobiti živali, pri čemer se države članice precej razlikujejo; spodbuja države članice, naj v nacionalnih strateških načrtih pripravijo ekosheme za dobrobit živali, in poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo nacionalni strateški načrti kmetom nudili podporo in usmeritve pri izboljšanju standardov za dobrobit živali; odločno poziva, naj se zagotovi finančna podpora živinorejcem pri prehodu na kmetijah, med drugim z boljšimi pogoji namestitve, ki ustrezajo fizičnim in vedenjskim potrebam živali, bodisi prek javnih politik (skladna kombinacija različnih instrumentov, vključno s skupno kmetijsko politiko in Evropskim skladom za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo) bodisi prek trga, potrošnikom pa naj se zagotovijo jasne in pregledne informacije z jasnim in zanesljivim označevanjem živalskih proizvodov o vidikih dobrobiti živali skozi celoten cikel reje in o načinu reje; poleg tega poziva k uresničitvi pregledne in pozitivne komunikacijske strategije brez stigmatizacije za vse živalske proizvode, pri čemer je treba upoštevati posebnosti nekaterih tradicionalnih regionalnih proizvodov, da bi na ta način povečali ozaveščenost o pomenu in kakovosti dela kmetov in živinorejcev ter njihovem strokovnem znanju in o prednostih nove zakonodaje o dobrobiti živali; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo, naj učinkoviteje obvešča o dobrih praksah in pomaga izboljšati njihovo prepoznavnost ter s pozitivnimi ukrepi podpira živinorejce pri njihovih prizadevanjih za napredek, in sicer naj podpre načine izvajanja in tako spoštuje prizadevanja vseh deležnikov za uvedbo pobud ter zavzame spodbudno stališče, ki spodbuja vključevanje novih praks; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva države članice, naj preprečijo, da bi kmetje prejemali prostovoljno vezano podporo skupne kmetijske politike za govedo, ki bo prodano za dejavnosti, povezane z bikoborbami, tako da se iz plačil izključi sorazmerno število glav živine; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo, naj vlaga v blaginjo kmetov, ki se ukvarjajo z živinorejo, in v privlačnost te dejavnosti, da bi povečali motivacijo in produktivnost kmetov danes in v prihodnje, s čimer bi neposredno okrepili dobrobit živali; |
| --- | --- |

24.

| 25. | predlaga, naj se razširi dostopno usposabljanje za kmete in subjekte, ki se ukvarjajo z živalmi, ter naj se doda poseben modul za začetno in nadaljnje usposabljanje za izpopolnjevanje znanja in spretnosti; poziva Komisijo, naj redno pregleduje delo držav članic in kmetov za večjo kakovost izobraževanja in usposabljanja ter ustrezno nagradi posebno zavezanost; podpira prizadevanja, da se zberejo primeri najboljše prakse na področju izobraževanja in usposabljanja ter se v letnih poročilih posredujejo državam članicam; je seznanjen, da veliko opredeljenih nevarnosti izhaja iz ukrepov in ravnanja skrbnikov in lastnikov živali; spodbuja Komisijo, naj preveri, ali je usposabljanje kmetov in skrbnikov živali vključeno v nacionalne strateške načrte; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opozarja, da prakse za večjo dobrobit živali lahko pomenijo višje proizvodne stroške in večjo delovno obremenitev kmetov, kar je treba izravnati z ustreznim plačilom; kot primer poudarja, da bi lahko uvajanje namestitve s prosto rejo v prasitvenih prostorih zahtevalo dolgo prehodno obdobje, da bi lahko trg povrnil nastale stroške, za to pa bi bila potrebna gradnja novih stavb; zahteva sodelovanje ustreznih organov pri izdajanju gradbenih dovoljenj in zmanjšanje upravnega bremena; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da so lahko nekateri ukrepi, ki naj bi izboljšali dobrobit živali, če niso pripravljeni celostno, dejansko kontraproduktivni in v nasprotju z drugimi vidiki trajnostnosti, tako glede dobrobiti, zdravja in varnosti živali ter boja proti protimikrobni odpornosti, kot glede zmanjševanja emisij toplogrednih plinov; kot primer navaja, da lahko vzreja kuncev na prostem povečuje stres in umrljivost živali ter da skupinske kletke za kunce povzročajo agresivno vedenje samic, kar povzroča stres, poškodbe in zmanjšuje uspešnost (15); poudarja, da lahko reja na prostem povzroči tudi manjši nadzor nad izločki in emisijami ter večjo potrebo po krmi, kar bi lahko imelo večji ogljični učinek; ugotavlja, da obstaja linearna povezava med večjimi dimenzijami ograd in emisijami amonijaka (16), zaradi česar se kmetje soočajo z nasprotujočimi si predpisi o dobrobiti živali in okoljskih vprašanjih; ugotavlja, da bi se lahko s sistemi namestitve z dosledno prasitvijo na prostem ali nenadno odpravo reje v kletkah povečale možnosti za širjenje nalezljivih bolezni med rejnimi živalmi in stres zaradi teritorialne prevlade in rivalstva med njimi; poudarja, da je mogoče z namestitvijo v ustreznih ogradah v določenem času življenjskega cikla omejiti širjenje zoonoz in patogenih infekcij ter preprečiti izčrpavanje in izogibljivo umrljivost pri teletih ali sesnih pujskih (17); v zvezi s tem opozarja, da je potreben pristop za vsako vrsto posebej; poziva Komisijo, naj temeljito oceni morebitne škodljive učinke predlogov na zdravje in dobrobit živali; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opozarja na večstransko zapletenost in resen problem dobrobiti pri prašičereji, in sicer grizenje repov; ugotavlja, da so se v vsej EU pojavile tehnične težave pri poglobljenih raziskavah in analizi dejavnikov tveganja, ki povzročajo takšno vedenje; ugotavlja, da to pomeni, da se še niso našle zanesljive rešitve in da je razširjena praksa krajšanja repov, čeprav si Komisija in Parlament močno prizadevata, da bi razširila informacije in najboljše prakse, kako pustiti repe nedotaknjene; obžaluje, da sta doslej le dve državi članici prepovedali krajšanje repov; poudarja, da je mogoče problem grizenja repov precej omiliti z zagotavljanjem boljšega okolja, zlasti ustreznejšega materiala za obogatitev, ureditvijo dovolj velikega prostora, dobrimi praksami krmljenja in zagotavljanjem trdnih tal; predlaga, naj se financira in izvaja več znanstvenih raziskav za začrtanje ekonomsko trajnostne poti, ki bo zagotovila komercialno rejo prašičev z nedotaknjenimi repi v zaprtih prostorih; meni, da je treba v okviru veljavne zakonodaje najti rešitve, s katerimi bi zaščitili dobrobit prašičev in zmanjšali uporabo antimikrobikov za zdravljenje poškodovanih prašičev; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo vse države članice spoštovale prepoved rutinskega krajšanja repov pri prašičih; poleg meni, da je potrebna jasnost pri kaznih za krajšanje repov v primerih, ko so bili prašiči vzrejeni v eni državi članici in nato izvoženi v drugo državo članico za pitanje (18); |
| --- | --- |

28.

| 29. | opozarja, da je celovito izvajanje veljavne zakonodaje v vseh državah članicah bistveno za izboljšanje dobrobiti živali na kmetijah in zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev na notranjem trgu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | priznava prizadevanja evropskega sektorja prašičereje za iskanje alternativ kastraciji pujskov in poudarja, da je treba spremeniti veterinarske predpise o prašičjih farmah ter upoštevati napredek pri alternativah za kastracijo pujskov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo, naj v različnih državah članicah zagotovi na ravni EU usklajen seznam proizvodov in protokolov, ki so na voljo za uporabo analgezije in anestezije za kastracijo pujskov; poziva Komisijo, naj dovoli kratkoročno shranjevanje zdravil za uporabo v veterinarski medicini na kmetijah, veterinarjem pa dovoli, da jih tam pustijo v skladu s strogimi določbami regulativnega okvira; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ugotavlja, da proizvodnja foie gras temelji na postopkih vzreje, ki upoštevajo merila dobrobiti živali, saj gre za ekstenzivno proizvodnjo, ki poteka predvsem na družinskih kmetijah, kjer ptice 90 % svojega življenja preživijo na prostem in kjer se v fazi pitanja, ki traja povprečno od 10 do 12 dni z dvema obrokoma na dan, spoštujejo biološki parametri živali; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja, da je Komisija 12. maja 2021 objavila strateške smernice za bolj trajnostno in konkurenčno akvakulturo EU; opozarja, da je pomembno spodbujati razvoj akvakulture EU z bolj trajnostnimi metodami, kjer se posebna pozornost namenja dobrobiti rib, da bi zmanjšali sedanjo preveliko odvisnost od uvoza; pozdravlja, da Odbor Parlamenta za ribištvo pripravlja samoiniciativno poročilo o teh smernicah; poziva Evropsko komisijo, naj pripravi posebne znanstveno utemeljene določbe za dobrobit gojenih rib; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisijo, naj izboljša notranji trg tako, da vključi spremembe pri posodobitvi zakonodaje EU o dobrobiti živali, pripravi enotno, obsežno in skupno strategijo o dobrobiti živali v evropskih državah z usklajenim izvajanjem ustrezne zakonodaje in poskrbi, da se ne zmanjšajo ambicije in standardi za večjo dobrobit živali, pri tem pa naj spremlja pravilno izvajanje in spoštovanje veljavne zakonodaje v državah članicah; |
| --- | --- |

34.

| 35. | spodbuja Komisijo, naj obvešča potrošnike in jih ozavešča o realnosti živinoreje ter o njenem dejanskem učinku na okolje, biotsko raznovrstnost in podnebje, in o raznolikosti in izvoru vzrejnih metod, pri čemer naj brez dogmatizma ali stigmatizacije pokaže skrb in pozornost, ki jo kmetje posvečajo svojim živalim; poziva Komisijo in države članice, naj tudi z izobraževanjem v šolah znatno izboljšajo ozaveščenost in razumevanje javnosti o realnosti živinoreje in dobrobiti živali; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo, naj preoblikuje svoj regulativni okvir in izboljša dobrobit živali v Uniji, da bo okvir jasnejši in celovitejši, bolj predvidljiv in dostopen, cilji in kazalniki pa razumljivejši, da bi zmanjšali možnosti za razlago ter omogočili in pospešili enoten prenos v nacionalno zakonodajo v državah članicah, preden bi zaostrili ali razširili predpise; predlaga, da se splošna direktiva posodobi v skladu z najnovejšimi znanstvenimi spoznanji, da se vključijo cilji Komisije in pričakovanja državljanov o dobrobiti rejnih živali in sistematične znanstvene ugotovitve, ter se pripravijo direktive za posamezne vrste, pri čemer je treba upoštevati naravo živinoreje, različne faze življenja živali, prakse, ki niso del živinoreje, temveč se uporabljajo na kmetijah, tradicijo in regionalne pogoje ter raznolikost tal in podnebnih razmer; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ugotavlja, da veljavna zakonodaja EU o dobrobiti živali ni izčrpna, in poziva Komisijo, naj na podlagi najnovejših znanstvenih dognanj oceni potrebo po posebni zakonodaji o dobrobiti živali in njen učinek za vrste rejnih živali, ki še niso vključene v zakonodajo za posamezne vrste; ugotavlja, da v splošni direktivi ter direktivah Sveta 2008/120/ES o prašičih, 2007/43/ES o piščancih brojlerjih in 1999/74/ES o kokoših nesnicah ni kazalnikov o dobrobiti živali; ravno tako ugotavlja, da niso določene merljive zahteve za izvajanje in spremljanje okoljskih pogojev, kot so kakovost zraka (dušik, CO2, prah), osvetljenost (trajanje, svetlost) in minimalna raven hrupa, ki vplivajo na dobrobit živali, hkrati pa zaradi možnosti različne razlage izkrivljajo konferenco; poziva Komisijo, naj določi take izvršljive in merljive kazalnike, ki morajo biti prilagojeni vrsti in v skladu z najnovejšimi znanstvenimi spoznanji; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo, naj natančneje določi okvir nadzora za države članice ter poskrbi za odpravo škodljivih praks in začetek postopkov za ugotavljanje kršitev v primeru neskladnosti; poudarja pomen tehnologij za precizno živinorejo ter možnosti, ki jih nudijo orodja za nadzor zdravja in dobrobiti živali na kmetijah, s čimer bi preprečili in bolje nadzorovali izbruhe bolezni na kmetijah; poudarja, da je pri stopnji nespoštovanja zakonodaje o dobrobiti živali veliko dejavnikov, med drugim tudi neizvršljivi in nemerljivi kazalniki, ki temeljijo na živalih; ugotavlja, da se pogostost inšpekcijskih pregledov v državah članicah razlikuje, in sicer od najmanj 1 % do največ 30 %; izraža zaskrbljenost, da zaradi velikih razlik v pogostosti inšpekcijskih pregledov prihaja do nespoštovanja uredbe o nadzoru (19) oziroma do velikega pritiska na kmete; poziva Komisijo in države članice, naj harmonizirajo izvajanje uredbe o nadzoru, da bi uskladili pogostost inšpekcijskih pregledov med državami članicami in živinorejskimi sektorji; poziva Komisijo, naj Parlamentu vsako leto poroča o svojih ukrepih in ukrepih držav članic za izboljšanje dobrobiti živali na kmetijah v EU; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo, naj vsaki odločitvi priloži znanstveno oceno in oceno učinka (vključno z okoljskimi, ekonomskimi in socialnimi učinki), ki mora upoštevati raznolikost metod živinoreje v vsakem sektorju v EU in analizirati razmere z vidika živali (za vsako vrsto posebej in na različnih stopnjah reje) in kmetov, da bi upoštevali pričakovanja državljanov in vzpostavili sistem uspešne vzreje, da bodo živali živele v ugodnih razmerah, bo spoštovana njihova dobrobit, kmetje pa bodo imeli dobiček; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da bi morale države članice zagotoviti ustrezne sisteme izvrševanja, ki bi jih bilo mogoče uskladiti med državami članicami, in da morajo države članice vedno zagotavljati dosledno izvrševanje zakonodaje EU; poziva Komisijo, naj Parlamentu redno predloži poročila o izvajanju in izvrševanju zakonodaje Unije o dobrobiti živali, kjer bodo navedene vrzeli in kršitve, razčlenjene po državi članici, vrsti živali in vrsti kršitve; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, naj izboljša sodelovanje med vsemi ustreznimi deležniki in olajša dialog med različnimi deležniki v državah članicah, da bi omogočili skupen razmislek o razvoju sistemov živinoreje; spodbuja izmenjavo dobrih praks med živinorejskimi sektorji in državami; poziva k razvoju orodij, s katerimi bi pionirske živinorejce spodbudili k sodelovanju v razvojnih projektih; poziva k vključevanju živinorejcev in znanstvenikov, ki se ukvarjajo z dobrobitjo živali, v vse faze študij, ki se izvajajo v različnih regijah Evrope; upa, da bodo dokumenti študij in dokumenti za razširjanje dobre prakse prevedeni v vse jezike Evropske unije; se zaveda potenciala programa Obzorje Evropa za raziskave in inovacije ter pričakuje ustrezno ravnotežje med državami članicami glede projektov; poziva Komisijo, naj spodbuja pristop, usmerjen v rezultate, kot ustrezno okolje za zbiranje predstavnikov držav članic, znanstvenih organov, deležnikov, kmetov in nevladnih organizacij ter izmenjavo mnenj in dobrih praks za enotnejše izvajanje zakonodaje o dobrobiti živali v državah članicah v prihodnje v skladu s cilji zelenega dogovora; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja ustanovitev referenčnih centrov EU za dobrobit različnih vrst in kategorij živali kot del strategije EU za zaščito in dobrobit živali 2012–2015; spodbuja Komisijo, naj še naprej razvija mrežo referenčnih centrov EU za dobrobit različnih vrst in kategorij živali, zlasti za vrste, ki niso zajete v posebni zakonodaji, kot učinkovito platformo za skladno in enotno razširjanje tehničnih informacij o načinu izvajanja zakonodaje EU po državah članicah; |
| --- | --- |

42.

| 43. | želi spomniti, da ima ciljno usmerjeno ravnanje posameznih kmetov velik vpliv na dobrobit živali; poziva Komisijo, naj za prihodnje projekte uvede pristop, ki temelji na rezultatih, projekti pa naj temeljijo na znanstvenih dokazih in strokovnem znanju ter na izmenjavi najboljših praks med kmeti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja pomen redne izmenjave mnenj s predstavniki nacionalnih in regionalnih organov, organizacijami kmetov in deležnikov, nevladnimi organizacijami, državljani in strokovnjaki o primerih dobre prakse in potrebnih izboljšavah na področju dobrobiti živali; želi spomniti, da prenos znanja na tem področju ne stane veliko, je pa nadvse učinkovit, zato ga je treba začeti pogosteje izvajati v praksi; v zvezi s tem pozdravlja, da je Komisija podaljšala mandat platforme za dobrobit živali; meni, da bi bilo treba še povečati in spodbujati izmenjavo dobrih praks in prenos znanja kot pomoč udeležencem, da bi pospešili in poenostavili postopek redne izmenjave ter hranili in zavarovali pretok informacij; poudarja, da je treba imeti redne izmenjave tudi s predstavniki tretjih držav, ki uvažajo živali iz Unije; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo, naj svoje različne strategije poveže z izvedbenimi predpisi, oblikovanimi tako, da bodo skladni z evropskim zelenim dogovorom, strategijo „od vil do vilic“, strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 ter kmetijsko politiko na področju trgovine, trgovinskih praks in promocije; poudarja, da je usklajenost teh strategij prvi pogoj za vzdržen kmetijski sektor; poziva, naj se revidirana zakonodaja o dobrobiti živali v celoti uskladi s prednostnimi nalogami zelenega dogovora EU in strategije „od vil do vilic“ ter naj se razširi njeno področje uporabe in prožnost za prilagoditev najnovejšemu znanstvenemu in tehnološkemu razvoju; poziva Komisijo, naj trgovinsko politiko uskladi s standardi EU za zaščito živali in njihovo dobrobit, naj ponovno oceni trgovinske sporazume s tretjimi državami ter uvede vzajemnost v novih dvo- in večstranskih trgovinskih sporazumih, da bi ustvarili enake konkurenčne pogoje in preprečili zmanjševanje ekonomske donosnosti za lastne proizvajalce, hkrati pa zagotovili, da izpolnjujejo standarde EU za dobrobit živali in kakovost proizvodov; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisijo, naj uskladi različna pravna besedila o dobrobiti živali, bodisi na kmetiji, med prevozom ali med zakolom; |
| --- | --- |

46.

Označevanje dobrobiti živali

| 47. | obžaluje slabo donosnost naložb za kmete, ki sodelujejo v prostovoljnih shemah za priznanje dobrobiti živali; ugotavlja pa, da bo uspešno označevanje dobrobiti živali mogoče le s pravičnim ekonomskim donosom od višje plačane cene in če bodo stroški in koristi pravično porazdeljeni vzdolž celotne agroživilske verige, da bodo kmetje lahko dobili pravičen delež višje cene, ki jo bo potrošnik plačal za nakup živil, ki ustrezajo zahtevam EU o označevanju dobrobiti živali; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo, naj se na večstranski ravni in v dvostranskih sporazumih pogaja o klavzulah o vzajemnosti glede skladnosti s standardi za dobrobit živali za uvožene proizvode, tudi zato, da bi potrošnikom zagotovili točne informacije; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da uvedba označevanja dobrobiti živali v začetni fazi zahteva usklajena obvezna pravila, pripravljena v sodelovanju z vsemi deležniki na podlagi jasnih znanstvenih kazalnikov, ter obsežno promocijsko kampanjo skupaj z ukrepi za izobraževanje, s katerimi bi obveščali evropske potrošnike; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisijo, naj za dobrobit živali poskrbi tudi v preostali verigi od proizvajalca naprej ter naj jo vključi v usklajene določbe o prostovoljnem označevanju; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisijo, naj začne pripravljati celovit okvir EU za označevanje dobrobiti živali kot korak k obveznemu okviru EU za prostovoljno označevanje, ki bi zajemal vse živinorejske kmetije, vendar bi vključeval in priznaval njihove posebnosti za vsako vrsto, da bi omejili tveganje izkrivljanja konkurence na notranjem trgu, obenem pa pustili dovolj prostora za zasebne pobude, ki vlagajo v raznolikost proizvodov in spoštujejo višje standarde dobrobiti živali ter to izkoriščajo kot prednost na trgu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisijo, naj predlaga usklajen in zavezujoč okvir EU z enotnimi zahtevami za prostovoljno označevanje glede dobrobiti živali, ki bo temeljil na predpisih EU, države članice pa bo pozival, naj beležijo različne uporabljene pristope; poziva, naj se specifikacije okvira pripravijo na podlagi tehnično realističnega in znanstveno utemeljenega pristopa, ki bo odražal načine vzreje v celotnem ciklu, ta okvir pa naj zagotavlja, da se vrednost povrne živinorejcem, kar bo omogočilo napredek na področju dobrobiti živali na pobudo trga; vztraja, da mora sistem označevanja temeljiti na jasnem svežnju tehničnih referenc z natančno opredeljeno uporabo izrazov in trditev v trženju, da bi preprečili zavajanje potrošnikov in razvrednotenje dobrobiti živali; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opozarja, da bi bilo zaradi doslednosti tako označevanje lahko koristno tudi za predelane proizvode in sestavine živalskega izvora; priporoča, naj se v predlagani shemi za označevanje dobrobiti živali upoštevajo vse večje zahteve potrošnikov za informacije in sovpadajoči cilji strategije „od vil do vilic“ glede trajnostnosti, zdravstvenih in prehranskih vprašanj skupaj z dobrobitjo živali; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisijo, naj natančno preuči možni učinek uvedbe obveznega okvira EU s skupnimi zahtevami za označevanje, zlasti za živinorejce, pri čemer naj temeljito preuči učinek na vse akterje v verigi preskrbe s hrano, od kmetov do potrošnikov, in naj se zlasti opre na izkušnje javnih sistemov označevanja, ki so bili v zadnjih letih uvedeni v nekaterih državah članicah; poziva Komisijo, naj prepreči nasprotja med morebitnimi prihodnjimi in obstoječimi sistemi za označevanje, zlasti tistimi, ki jih določajo obvezne zahteve v posebnih direktivah o dobrobiti živali; je zaskrbljen zaradi rezultatov predhodne ocene učinka, ki jo je leta 2012 pripravila Komisija, kjer se je pokazalo, da bi se z označevanjem povečali stroški industrije, a ne nujno tudi koristi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisijo, naj izvaja politiko za zaščito evropske živinoreje in prepove uvoz v Evropo za živino ali meso, ki ne ustreza evropskim standardom na področju dobrobiti živali; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0295.

(2)  UL L 221, 8.8.1998, str. 23.

(3)  UL L 203, 3.8.1999, str. 53.

(4)  UL L 182, 12.7.2007, str. 19.

(5)  UL L 10, 15.1.2009, str. 7.

(6)  UL L 47, 18.2.2009, str. 5.

(7)  UL C 263, 25.7.2018, str. 90.

(8)  UL C 345, 16.10.2020, str. 28.

(9)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0277.

(10)  UL C 86, 7.3.2019, str. 173.

(11)  Študija Komisije z naslovom Future of EU livestock: How to contribute to a sustainable agricultural sector?’(Prihodnost živinoreje EU: kako prispevati k trajnostnemu kmetijskemu sektorju?), junij 2020.

(12)  Evropski observatorij za trg s proizvodi iz ribištva in akvakulture, The EU fish market, izdaja za leto 2015.

(13)  Študija Evropskega parlamenta z naslovom End the cage age: Looking for alternatives (Končajmo dobo kletk: iskanje alternativ), november 2020.

(14)  Študija Komisije z naslovom Future of EU livestock: How to contribute to a sustainable agricultural sector?’(Prihodnost živinoreje EU: kako prispevati k trajnostnemu kmetijskemu sektorju?), junij 2020.

(15)  Fortun-Lamothe, L., Savietto, D., Gidenne, T., Combes, S., Le Cren, D., Davoust C., Warin, L., Démarche participative pour la conception d’un système d’élevage cunicole socialement accepté, „Colloque Bien-être animal: des valeurs à partager“ [Participativna pobuda za vzpostavitev družbeno sprejemljivega sistema kunčereje, Simpozij o dobrobiti živali: skupne vrednote], Strasbourg, 1. in 2. julij 2019.

(16)  Guingand, N, „Réduire la densité animale en engraissement: quelles conséquences sur l’émission d’odeurs et d’ammoniac?“, Journées Recherche Porcine [„Zmanjšanje gostote živali v fazi pitanja: učinki na emisije vonjav in amonijaka?“, Francoski raziskovalni dnevi o prašičih], 39, str. 43–48, 2007.

(17)  Kollenda, E., Baldock, D., Hiller, N., Lorant, A., Assessment of environmental and socio-economic impacts of increased animal welfare standards: transitioning towards cage-free farming in the EU, [Ocena okoljskih in socialno-ekonomskih učinkov višjih standardov za dobrobit živali: prehod na rejo brez kletk v EU], poročilo o politiki, ki ga je pripravil Institute for European Environmental Policy, Bruselj in London, oktober 2020.

(18)  Gl. sklepe Sveta z dne 5. oktobra 2021 o krizi v sektorju prašičereje ter osnutek poročila Komisije o reviziji na Danskem od 9. do 13. oktobra 2017, da se ocenijo dejavnosti države članice za preprečevanje grizenja repov in njihovo rutinsko krajšanje pri prašičih.

(19)  Uredba (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih (UL L 95, 7.4.2017, str. 1).

---

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/58 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/58

---

P9_TA(2022)0031

Dejavnosti evropske varuhinje človekovih pravic – letno poročilo za leto 2020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 o letnem poročilu o dejavnostih evropske varuhinje človekovih pravic za leto 2020 (2021/2167(INI))

(2022/C 342/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju letnega poročila o dejavnostih evropskega varuhinje človekovih pravic za leto 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila o dejavnostih evropskega varuhinje človekovih pravic za leto 2020,

| — | ob upoštevanju člena 10(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 10(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju člena 15, člena 24(3), člena 228 in člena 298(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 15, člena 24(3), člena 228 in člena 298(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 11, 41, 42 in 43 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11, 41, 42 in 43 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2021/1163 Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2021 o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic (Statut evropskega varuha človekovih pravic), in razveljavitvi Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2021/1163 Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2021 o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic (Statut evropskega varuha človekovih pravic), in razveljavitvi Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom (1),

| — | ob upoštevanju Evropskega kodeksa dobrega ravnanja javnih uslužbencev, ki ga je Parlament sprejel 6. septembra 2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega kodeksa dobrega ravnanja javnih uslužbencev, ki ga je Parlament sprejel 6. septembra 2001,

| — | ob upoštevanju okvirnega sporazuma o sodelovanju, ki sta ga Parlament in evropski varuh človekovih pravic sklenila 15. marca 2006 in je začel veljati 1. aprila 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnega sporazuma o sodelovanju, ki sta ga Parlament in evropski varuh človekovih pravic sklenila 15. marca 2006 in je začel veljati 1. aprila 2006,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju člena 54 in člena 142(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 in člena 142(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A9-0342/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A9-0342/2021),

| A. | ker je bilo 6. septembra 2021 predsedniku Parlamenta uradno posredovano letno poročilo o dejavnostih evropske varuhinje človekovih pravic za leto 2020 in ker je evropska varuhinja človekovih pravic Emily O’Reilly 14. julija 2021 v Bruslju Odboru za peticije predstavila svoje poročilo; |
| --- | --- |

A.

ker je bilo 6. septembra 2021 predsedniku Parlamenta uradno posredovano letno poročilo o dejavnostih evropske varuhinje človekovih pravic za leto 2020 in ker je evropska varuhinja človekovih pravic Emily O’Reilly 14. julija 2021 v Bruslju Odboru za peticije predstavila svoje poročilo;

| B. | ker člena 24 in 228 PDEU in člen 43 Listine evropskega varuha človekovih pravic pooblaščajo za prejemanje pritožb glede nepravilnosti pri delovanju institucij, organov, uradov ali agencij Unije, razen Sodišča Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) pri opravljanju njegove sodne funkcije; |
| --- | --- |

B.

ker člena 24 in 228 PDEU in člen 43 Listine evropskega varuha človekovih pravic pooblaščajo za prejemanje pritožb glede nepravilnosti pri delovanju institucij, organov, uradov ali agencij Unije, razen Sodišča Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) pri opravljanju njegove sodne funkcije;

| C. | ker ima v skladu s členom 10(3) PEU vsak državljan pravico vključevati se v demokratično življenje Unije, odločitve pa se morajo sprejemati na čim bolj odprt način in v kar najtesnejši povezavi z državljani; |
| --- | --- |

C.

ker ima v skladu s členom 10(3) PEU vsak državljan pravico vključevati se v demokratično življenje Unije, odločitve pa se morajo sprejemati na čim bolj odprt način in v kar najtesnejši povezavi z državljani;

| D. | ker člen 15 PDEU določa, da institucije, organi, uradi in agencije Unije zaradi spodbujanja dobrega upravljanja in zagotovitve sodelovanja civilne družbe pri svojem delu kar najbolj upoštevajo načelo javnosti delovanja ter da imajo vsi državljani Unije in vse fizične ali pravne osebe s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic pravico dostopa do dokumentov institucij, organov, uradov in agencij Unije; ker sta zagotavljanje visokokakovostnih storitev za državljane EU ter odzivnost uprave EU na njihove potrebe in skrbi ključna za zaščito državljanskih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

D.

ker člen 15 PDEU določa, da institucije, organi, uradi in agencije Unije zaradi spodbujanja dobrega upravljanja in zagotovitve sodelovanja civilne družbe pri svojem delu kar najbolj upoštevajo načelo javnosti delovanja ter da imajo vsi državljani Unije in vse fizične ali pravne osebe s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic pravico dostopa do dokumentov institucij, organov, uradov in agencij Unije; ker sta zagotavljanje visokokakovostnih storitev za državljane EU ter odzivnost uprave EU na njihove potrebe in skrbi ključna za zaščito državljanskih pravic in temeljnih svoboščin;

| E. | ker člen 41 Listine, ki se nanaša na pravico do dobrega upravljanja, določa, da ima vsakdo pravico, da institucije, organi, uradi in agencije Unije njegove zadeve obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku; |
| --- | --- |

E.

ker člen 41 Listine, ki se nanaša na pravico do dobrega upravljanja, določa, da ima vsakdo pravico, da institucije, organi, uradi in agencije Unije njegove zadeve obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku;

| F. | ker člen 43 Listine določa, da ima vsak državljan Unije in vsaka fizična ali pravna oseba s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic pravico, da se obrne na evropskega varuha človekovih pravic glede nepravilnosti pri dejavnostih institucij, organov, uradov ali agencij Unije, razen glede Sodišča pri opravljanju njegove sodne funkcije; |
| --- | --- |

F.

ker člen 43 Listine določa, da ima vsak državljan Unije in vsaka fizična ali pravna oseba s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic pravico, da se obrne na evropskega varuha človekovih pravic glede nepravilnosti pri dejavnostih institucij, organov, uradov ali agencij Unije, razen glede Sodišča pri opravljanju njegove sodne funkcije;

| G. | ker člen 298(1) PDEU določa, da institucije, organe, urade in agencije Unije pri izvajanju njihovih nalog podpira odprta, učinkovita in neodvisna evropska uprava; |
| --- | --- |

G.

ker člen 298(1) PDEU določa, da institucije, organe, urade in agencije Unije pri izvajanju njihovih nalog podpira odprta, učinkovita in neodvisna evropska uprava;

| H. | ker je varuhinja človekovih pravic leta 2020 začela 370 preiskav, pri čemer je 365 preiskav temeljilo na pritožbi, 5 pa jih je bilo začetih na lastno pobudo, in zaključila 394 preiskav (392 na podlagi pritožb in 2 na lastno pobudo); ker se je večina preiskav nanašala na Komisijo (210 preiskav ali 56,8 %), sledile so ji agencije EU (34 preiskav ali 9,2 %), Evropski urad za izbor osebja (EPSO) (30 preiskav ali 8,1 %), Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) (14 preiskav ali 3,8 %), Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (12 preiskav ali 3,2 %), Parlament (11 preiskav ali 3 %) Evropska centralna banka (9 preiskav ali 2,4 %), Evropska investicijska banka (9 preiskav ali 2,4 %) in druge institucije (41 preiskav ali 11,1 %); |
| --- | --- |

H.

ker je varuhinja človekovih pravic leta 2020 začela 370 preiskav, pri čemer je 365 preiskav temeljilo na pritožbi, 5 pa jih je bilo začetih na lastno pobudo, in zaključila 394 preiskav (392 na podlagi pritožb in 2 na lastno pobudo); ker se je večina preiskav nanašala na Komisijo (210 preiskav ali 56,8 %), sledile so ji agencije EU (34 preiskav ali 9,2 %), Evropski urad za izbor osebja (EPSO) (30 preiskav ali 8,1 %), Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) (14 preiskav ali 3,8 %), Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (12 preiskav ali 3,2 %), Parlament (11 preiskav ali 3 %) Evropska centralna banka (9 preiskav ali 2,4 %), Evropska investicijska banka (9 preiskav ali 2,4 %) in druge institucije (41 preiskav ali 11,1 %);

| I. | ker so bile tri najpogostejše ugotovljene pomanjkljivosti v preiskavah, ki jih je varuhinja zaključila leta 2020, preglednost, odgovornost (dostop do informacij in dokumentov) (25 %), kultura storitev (24 %) in ustrezna uporaba diskrecijske pravice, tudi v postopkih za ugotavljanje kršitev (17 %); ker druge pomanjkljivosti vključujejo etična vprašanja, spoštovanje temeljnih pravic, dobro finančno poslovodenje, žvižgaštvo, spoštovanje procesnih pravic, zaposlovanje in dobro upravljanje kadrovskih zadev EU; |
| --- | --- |

I.

ker so bile tri najpogostejše ugotovljene pomanjkljivosti v preiskavah, ki jih je varuhinja zaključila leta 2020, preglednost, odgovornost (dostop do informacij in dokumentov) (25 %), kultura storitev (24 %) in ustrezna uporaba diskrecijske pravice, tudi v postopkih za ugotavljanje kršitev (17 %); ker druge pomanjkljivosti vključujejo etična vprašanja, spoštovanje temeljnih pravic, dobro finančno poslovodenje, žvižgaštvo, spoštovanje procesnih pravic, zaposlovanje in dobro upravljanje kadrovskih zadev EU;

| J. | ker ima varuh človekovih pravic ključno vlogo pri zagotavljanju popolne preglednosti, demokratične odgovornosti in integritete postopkov odločanja EU; |
| --- | --- |

J.

ker ima varuh človekovih pravic ključno vlogo pri zagotavljanju popolne preglednosti, demokratične odgovornosti in integritete postopkov odločanja EU;

| K. | ker je glavna prednostna naloga varuha zagotoviti, da se pravice državljanov v celoti spoštujejo in da pravica do dobrega upravljanja institucij, organov, uradov ter agencij EU odraža najvišje standarde; |
| --- | --- |

K.

ker je glavna prednostna naloga varuha zagotoviti, da se pravice državljanov v celoti spoštujejo in da pravica do dobrega upravljanja institucij, organov, uradov ter agencij EU odraža najvišje standarde;

| L. | ker si je varuhinja človekovih pravic po izbruhu pandemije covida-19 zelo prizadevala, da bi zagotovila, da bi vse institucije EU spoštovale najvišje standarde dobrega upravljanja, da bi zaščitile pravice državljanov in povečale zaupanje javnosti; |
| --- | --- |

L.

ker si je varuhinja človekovih pravic po izbruhu pandemije covida-19 zelo prizadevala, da bi zagotovila, da bi vse institucije EU spoštovale najvišje standarde dobrega upravljanja, da bi zaščitile pravice državljanov in povečale zaupanje javnosti;

| M. | ker je varuhinja človekovih pravic med pandemijo covida-19 preučila delo Komisije in med drugim zahtevala informacije o preglednosti sodelovanja Komisije s predstavniki interesov, njenem odločanju v zvezi z nujnimi javnimi naročili ter o preglednosti in neodvisnosti znanstvenega svetovanja v zvezi s pandemijo; |
| --- | --- |

M.

ker je varuhinja človekovih pravic med pandemijo covida-19 preučila delo Komisije in med drugim zahtevala informacije o preglednosti sodelovanja Komisije s predstavniki interesov, njenem odločanju v zvezi z nujnimi javnimi naročili ter o preglednosti in neodvisnosti znanstvenega svetovanja v zvezi s pandemijo;

| N. | ker je varuhinja človekovih pravic po preiskavi o učinkovitosti Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) med pandemijo covida-19 ugotovila vrzeli v praksah ECDC na področju preglednosti, vključno s podatki, na katerih temeljijo njegove ocene tveganja in interakcije z mednarodnimi partnerji, ter podala predloge za izboljšanje javnega nadzora dejavnosti ECDC v zvezi s cepivi proti covidu-19; |
| --- | --- |

N.

ker je varuhinja človekovih pravic po preiskavi o učinkovitosti Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) med pandemijo covida-19 ugotovila vrzeli v praksah ECDC na področju preglednosti, vključno s podatki, na katerih temeljijo njegove ocene tveganja in interakcije z mednarodnimi partnerji, ter podala predloge za izboljšanje javnega nadzora dejavnosti ECDC v zvezi s cepivi proti covidu-19;

| O. | ker sta javnost in preglednost glavni načeli zakonodajnega postopka EU, kar potrjuje sodna praksa Sodišča, ki daje jasne pravne smernice o tem, kako zagotoviti njihovo popolno in dosledno spoštovanje; ker je Sodišče navedlo, da nepreglednost in pomanjkanje informacij slabita zaupanje državljanov v legitimnost zakonodajnega postopka EU kot celote; ker Komisija v nasprotju s temi načeli ni bila pregledna pri pogajanjih, nakupu in distribuciji cepiv proti covidu-19; |
| --- | --- |

O.

ker sta javnost in preglednost glavni načeli zakonodajnega postopka EU, kar potrjuje sodna praksa Sodišča, ki daje jasne pravne smernice o tem, kako zagotoviti njihovo popolno in dosledno spoštovanje; ker je Sodišče navedlo, da nepreglednost in pomanjkanje informacij slabita zaupanje državljanov v legitimnost zakonodajnega postopka EU kot celote; ker Komisija v nasprotju s temi načeli ni bila pregledna pri pogajanjih, nakupu in distribuciji cepiv proti covidu-19;

| P. | ker pravica državljanov EU do obveščenosti in obveznost institucij EU, da zagotovijo popolno preglednost, zlasti v zvezi s pogodbami o cepivu proti covidu-19 med institucijami EU in farmacevtskimi podjetji, prevladajo nad domnevno pravico farmacevtskih podjetij ali institucij EU, da prikrijejo ali ne razkrijejo kakšnih oziroma nekaterih informacij v zvezi s temi pogodbami ali cepivi proti covidu-19; |
| --- | --- |

P.

ker pravica državljanov EU do obveščenosti in obveznost institucij EU, da zagotovijo popolno preglednost, zlasti v zvezi s pogodbami o cepivu proti covidu-19 med institucijami EU in farmacevtskimi podjetji, prevladajo nad domnevno pravico farmacevtskih podjetij ali institucij EU, da prikrijejo ali ne razkrijejo kakšnih oziroma nekaterih informacij v zvezi s temi pogodbami ali cepivi proti covidu-19;

| Q. | ker je EU v okviru instrumenta NextGenerationEU načrtovala obdobje doslej največje porabe in naložb, kar bo ustvarilo tudi pomembne povezave z zasebnim sektorjem, zaradi česar je še bolj pomembno, da imajo institucije EU proces odločanja, ki temelji na popolni preglednosti in najstrožjih etičnih pravilih, da se preprečijo navzkrižja interesov in korupcija; |
| --- | --- |

Q.

ker je EU v okviru instrumenta NextGenerationEU načrtovala obdobje doslej največje porabe in naložb, kar bo ustvarilo tudi pomembne povezave z zasebnim sektorjem, zaradi česar je še bolj pomembno, da imajo institucije EU proces odločanja, ki temelji na popolni preglednosti in najstrožjih etičnih pravilih, da se preprečijo navzkrižja interesov in korupcija;

| R. | ker Svet ni upošteval končnih priporočil varuhinje človekovih pravic in ni hotel zagotoviti javnega in pravočasnega dostopa do zakonodajnih dokumentov v zvezi s sprejetjem letnih uredb o določitvi ribolovnih kvot, ki so vsebovali bistvene okoljske informacije iz Aarhuške uredbe, s čimer je spodkopal preglednost postopka odločanja; ker je varuhinja človekovih pravic ugotovila, da sklep Sveta pomeni nepravilnost, in poudarila, da Svet še vedno ne razume popolnoma ključne povezave med demokracijo in preglednostjo odločanja; |
| --- | --- |

R.

ker Svet ni upošteval končnih priporočil varuhinje človekovih pravic in ni hotel zagotoviti javnega in pravočasnega dostopa do zakonodajnih dokumentov v zvezi s sprejetjem letnih uredb o določitvi ribolovnih kvot, ki so vsebovali bistvene okoljske informacije iz Aarhuške uredbe, s čimer je spodkopal preglednost postopka odločanja; ker je varuhinja človekovih pravic ugotovila, da sklep Sveta pomeni nepravilnost, in poudarila, da Svet še vedno ne razume popolnoma ključne povezave med demokracijo in preglednostjo odločanja;

| S. | ker je varuhinja človekovih pravic sprožila preiskavo o tem, da Svet ni hotel obravnavati vprašanja korporacijskega sponzorstva predsedstva Sveta EU; ker je varuhinja človekovih pravic ugotovila nepravilnosti pri neukrepanju Sveta za odpravo tveganja za ugled, ki ga tovrstna komercialna sponzorstva pomenijo za nepristranskost predsedstva in za podobo EU kot celote; |
| --- | --- |

S.

ker je varuhinja človekovih pravic sprožila preiskavo o tem, da Svet ni hotel obravnavati vprašanja korporacijskega sponzorstva predsedstva Sveta EU; ker je varuhinja človekovih pravic ugotovila nepravilnosti pri neukrepanju Sveta za odpravo tveganja za ugled, ki ga tovrstna komercialna sponzorstva pomenijo za nepristranskost predsedstva in za podobo EU kot celote;

| T. | ker je varuhinja človekovih pravic izrazila pomisleke nad sedanjo prakso Komisije za odobritev aktivnih snovi, ki se uporabljajo v pesticidih, in zaradi dejstva, da v skladu s sistemom Komisije za preverjanje navzkrižij interesov zunanjim znanstvenim strokovnjakom, ki ji svetujejo, ni treba prijaviti finančnih interesov pod pragom 10 000 EUR; |
| --- | --- |

T.

ker je varuhinja človekovih pravic izrazila pomisleke nad sedanjo prakso Komisije za odobritev aktivnih snovi, ki se uporabljajo v pesticidih, in zaradi dejstva, da v skladu s sistemom Komisije za preverjanje navzkrižij interesov zunanjim znanstvenim strokovnjakom, ki ji svetujejo, ni treba prijaviti finančnih interesov pod pragom 10 000 EUR;

| U. | ker je varuhinja človekovih pravic ugotovila, da bi morala Komisija pred oddajo naročila za študijo o vključevanju okoljskih in socialnih ciljev ter ciljev v zvezi z upravljanjem v bančna pravila EU družbi BlackRock Investment Management, ki upravlja naložbe v fosilna goriva in bančni sektor, ki sodita v področje uporabe novih okoljskih in socialnih pravil ter pravil v zvezi z upravljanjem, izvesti bolj kritičen pregled vseh tveganj za navzkrižje interesov; ker je varuhinja človekovih pravic poudarila, da pravila EU o javnih naročilih niso dovolj trdna in jasna, da bi preprečila navzkrižja interesov; |
| --- | --- |

U.

ker je varuhinja človekovih pravic ugotovila, da bi morala Komisija pred oddajo naročila za študijo o vključevanju okoljskih in socialnih ciljev ter ciljev v zvezi z upravljanjem v bančna pravila EU družbi BlackRock Investment Management, ki upravlja naložbe v fosilna goriva in bančni sektor, ki sodita v področje uporabe novih okoljskih in socialnih pravil ter pravil v zvezi z upravljanjem, izvesti bolj kritičen pregled vseh tveganj za navzkrižje interesov; ker je varuhinja človekovih pravic poudarila, da pravila EU o javnih naročilih niso dovolj trdna in jasna, da bi preprečila navzkrižja interesov;

| V. | ker je nekdanji podpredsednik Evropske investicijske banke (EIB) novembra 2020 zapustil upravni odbor EIB in se po manj kot treh mesecih pridružil upravnemu odboru španske multinacionalne družbe Iberdrola; ker je bil nekdanji podpredsednik EIB odgovoren za nadzor nad posojilnimi posli EIB v Španiji, tudi z Iberdrolo; ker je Iberdrola od leta 2019 dobila obsežna posojila v skupni vrednosti 1,39 milijarde EUR, zaradi česar je postala ena od glavnih strank EIB v zadnjih letih; ker ta primer ponazarja nerešeno sporno prakso EIB, da se podpredsednikom, ki jih imenujejo države članice, dovoli, da so odgovorni za nadzor nad posojili EIB v svojih državah izvora, s čimer se tvega nastanek navzkrižja interesov; |
| --- | --- |

V.

ker je nekdanji podpredsednik Evropske investicijske banke (EIB) novembra 2020 zapustil upravni odbor EIB in se po manj kot treh mesecih pridružil upravnemu odboru španske multinacionalne družbe Iberdrola; ker je bil nekdanji podpredsednik EIB odgovoren za nadzor nad posojilnimi posli EIB v Španiji, tudi z Iberdrolo; ker je Iberdrola od leta 2019 dobila obsežna posojila v skupni vrednosti 1,39 milijarde EUR, zaradi česar je postala ena od glavnih strank EIB v zadnjih letih; ker ta primer ponazarja nerešeno sporno prakso EIB, da se podpredsednikom, ki jih imenujejo države članice, dovoli, da so odgovorni za nadzor nad posojili EIB v svojih državah izvora, s čimer se tvega nastanek navzkrižja interesov;

| W. | ker je po navedbah varuhinje človekovih pravic Komisija nepravilno ravnala, ko ni dokončala ocene učinka na trajnostni razvoj, preden je zaključila pogajanja o trgovinskem sporazumu med EU in Mercosurjem; ker so ugotovitve varuhinje človekovih pravic potrdile, da Komisija ni upoštevala svojih lastnih smernic o ocenah učinka pred sklenitvijo trgovinskih sporazumov; |
| --- | --- |

W.

ker je po navedbah varuhinje človekovih pravic Komisija nepravilno ravnala, ko ni dokončala ocene učinka na trajnostni razvoj, preden je zaključila pogajanja o trgovinskem sporazumu med EU in Mercosurjem; ker so ugotovitve varuhinje človekovih pravic potrdile, da Komisija ni upoštevala svojih lastnih smernic o ocenah učinka pred sklenitvijo trgovinskih sporazumov;

| X. | ker je varuhinja človekovih pravic odkrila primere nepravilnosti pri odločitvi Evropskega bančnega organa, da odobri premik njenega tedanjega izvršnega direktorja na mesto izvršnega direktorja Združenja za finančne trge v Evropi, lobistične organizacije za finančni sektor, pri čemer ni zmanjšal tveganja navzkrižja interesov in mu je še naprej omogočal dostopa do zaupnih informacij; ker je Evropski bančni organ začel izvajati priporočila varuhinje človekovih pravic, kar je varuhinji omogočilo, da primer zaključi; |
| --- | --- |

X.

ker je varuhinja človekovih pravic odkrila primere nepravilnosti pri odločitvi Evropskega bančnega organa, da odobri premik njenega tedanjega izvršnega direktorja na mesto izvršnega direktorja Združenja za finančne trge v Evropi, lobistične organizacije za finančni sektor, pri čemer ni zmanjšal tveganja navzkrižja interesov in mu je še naprej omogočal dostopa do zaupnih informacij; ker je Evropski bančni organ začel izvajati priporočila varuhinje človekovih pravic, kar je varuhinji omogočilo, da primer zaključi;

| Y. | ker se strategija Komisije za obravnavanje peticij sklicuje na njeno sporočilo iz leta 2016 z naslovom Pravo EU: z boljšo uporabo do boljših rezultatov, katerih pravila ne določajo upravnega postopka ali prakse v zvezi s peticijami; ker je pristop Komisije, zaradi katerega sistematično zavrača ukrepanje v zvezi s posameznimi peticijami in peticijami, ki se nanašajo na področja iz člena 6 PDEU, v nasprotju z določbami člena 227 PDEU in ustvarja jezo in razočaranje med državljani, hkrati pa spodkopava možnost prepoznavanja sistematičnih pomanjkljivosti v zvezi s pravom EU, ki se pojavljajo v državah članicah; |
| --- | --- |

Y.

ker se strategija Komisije za obravnavanje peticij sklicuje na njeno sporočilo iz leta 2016 z naslovom Pravo EU: z boljšo uporabo do boljših rezultatov, katerih pravila ne določajo upravnega postopka ali prakse v zvezi s peticijami; ker je pristop Komisije, zaradi katerega sistematično zavrača ukrepanje v zvezi s posameznimi peticijami in peticijami, ki se nanašajo na področja iz člena 6 PDEU, v nasprotju z določbami člena 227 PDEU in ustvarja jezo in razočaranje med državljani, hkrati pa spodkopava možnost prepoznavanja sistematičnih pomanjkljivosti v zvezi s pravom EU, ki se pojavljajo v državah članicah;

| Z. | ker so številne peticije, ki jih je prejel Odbor za peticije, povezane s pomanjkanjem preglednosti Komisije in zahtevajo, da se objavijo vse podrobnosti pogodb o cepivu proti covidu-19, ki so jih podpisale Komisija, države članice in farmacevtska industrija, ter podatki o kliničnih preskušanjih na pacientih; |
| --- | --- |

Z.

ker so številne peticije, ki jih je prejel Odbor za peticije, povezane s pomanjkanjem preglednosti Komisije in zahtevajo, da se objavijo vse podrobnosti pogodb o cepivu proti covidu-19, ki so jih podpisale Komisija, države članice in farmacevtska industrija, ter podatki o kliničnih preskušanjih na pacientih;

| AA. | ker je varuh človekovih pravic popravni mehanizem za državljane, ki se soočajo s težavami pri dostopu do dokumentov institucij EU; ker je bil zaradi številnih preiskav varuhinje človekovih pravic leta 2020 omogočen dostop do dokumentov širšega javnega interesa, čeprav je veljavna zakonodaja EU strukturno neustrezna, saj je zastarela in ne odraža več sedanje prakse institucij EU; |
| --- | --- |

AA.

ker je varuh človekovih pravic popravni mehanizem za državljane, ki se soočajo s težavami pri dostopu do dokumentov institucij EU; ker je bil zaradi številnih preiskav varuhinje človekovih pravic leta 2020 omogočen dostop do dokumentov širšega javnega interesa, čeprav je veljavna zakonodaja EU strukturno neustrezna, saj je zastarela in ne odraža več sedanje prakse institucij EU;

| AB. | ker je varuhinja človekovih pravic uvedla sklop ukrepov za spodbujanje boljšega in doslednejšega izvajanja Konvencije OZN o pravicah invalidov v splošni upravi EU in sprožila strateško pobudo o tem, kako je Komisija v izrednih razmerah zaradi pandemije covida-19 upoštevala posebne potrebe invalidnih uslužbencev; |
| --- | --- |

AB.

ker je varuhinja človekovih pravic uvedla sklop ukrepov za spodbujanje boljšega in doslednejšega izvajanja Konvencije OZN o pravicah invalidov v splošni upravi EU in sprožila strateško pobudo o tem, kako je Komisija v izrednih razmerah zaradi pandemije covida-19 upoštevala posebne potrebe invalidnih uslužbencev;

| AC. | ker je varuhinja človekovih pravic začela preiskavo o tem, kako Komisija zagotavlja, da Madžarska in Portugalska pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladov ESI) za ustanove za oskrbo invalidov ravnata v skladu s pravnimi obveznostmi, ki izhajajo iz Listine, uredbe o skladih ESI in Konvencije OZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

AC.

ker je varuhinja človekovih pravic začela preiskavo o tem, kako Komisija zagotavlja, da Madžarska in Portugalska pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladov ESI) za ustanove za oskrbo invalidov ravnata v skladu s pravnimi obveznostmi, ki izhajajo iz Listine, uredbe o skladih ESI in Konvencije OZN o pravicah invalidov;

| 1. | odobri letno poročilo za leto 2020, ki ga je predstavila evropska varuhinja človekovih pravic, in izraža pohvalo odlični predstavitvi najpomembnejših dejstev in podatkov, povezanih z delom varuhinje v letu 2020, iz tega poročila; |
| --- | --- |

1.

| 2. | čestita Emily O’Reilly za izjemna prizadevanja za povečanje odprtosti, odgovornosti in integritete institucij, organov, uradov in agencij EU, s čimer je zaščitila temeljne pravice državljanov, zlasti v tragičnem letu, ki so ga zaznamovale uničujoče posledice izbruha pandemije covida-19; opozarja, da je preglednost sestavina pravne države in ključno načelo participativne demokracije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da lahko varuh človekovih pravic pripravi priporočila, predloge rešitev in predloge izboljšav, da bi rešil problem v primerih nepravilnosti; ugotavlja, da lahko varuh človekovih pravic v primerih, ko pritožba ne spada v njegovo pristojnost, pritožniku svetuje, naj jo posreduje drugemu organu ali Odboru za peticije; ugotavlja, da je varuhinja v letu 2020 prejela več kot 1 400 pritožb, ki niso spadale v njeno pristojnost, predvsem zato, ker se niso nanašale na dejavnosti institucije ali organa EU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | čestita varuhinji človekovih pravic za njeno spremljanje, kako najbolj obremenjene institucije EU opravljajo svoje delo med pandemijo, in za poudarjanje njihove obveznosti zagotavljanja preglednosti; pozdravlja vprašanje, ki ga je varuhinja človekovih pravic naslovila na Komisijo o preglednosti prejetih znanstvenih nasvetov, njenih srečanjih z zastopniki interesov in njenih odločitvah v zvezi z nujnimi javnimi naročili; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izraža pohvalo varuhinji človekovih pravic za konstruktivno sodelovanje s Parlamentom, zlasti z Odborom za peticije, in z drugimi institucijami EU; izraža pohvalo varuhinji, ker je zmogla povečati kakovost in dostopnost storitev, ki jih nudi državljanom, in zato, da kljub pandemiji ni prišlo do zaostankov pri njenem osrednjem delu in motenj pri obravnavanju pritožb; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da je delo varuha človekovih pravic privedlo do pozitivnih sprememb v institucijah in organih EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja ključno vlogo preglednosti in dobrega upravljanja pri delu institucij EU; obžaluje, da Komisija ni podala ustreznih obrazložitev na zahtevo varuhinje človekovih pravic glede ključnih elementov njenega dela med pandemijo covida-19; poziva Komisijo, naj pojasni svoje odločanje o nujnih javnih naročilih, vključno s postopki imenovanja članov različnih odborov, da se zagotovi popolna preglednost postopka; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da je Komisija priznala konkurenčnost trga cepiv; meni, da je v interesu evropskih državljanov, da se zagotovita jasnost in preglednost vnaprejšnjih dogovorov o nabavi in dogovorov o nabavi v zvezi s cepivi proti covidu-19, kar mora prevladati nad zahtevo proizvajalcev po uvedbi klavzul o nerazkritju; poudarja, da je zaupanje med državljani in institucijami izjemno pomembno, zlasti med pandemijo covida-19; spodbuja varuhinjo človekovih pravic, naj nadaljuje preiskave in od Komisije zahteva, naj objavi neredigirane različice vnaprejšnjih dogovorov o nabavi in dogovorov o nabavi; poziva Komisijo, naj zagotovi popolno preglednost vseh podrobnosti o raziskavah o cepivih proti covidu-19 ter njihovem razvoju, nakupu in distribuciji, tako da objavi neredigirane različice vnaprejšnjih dogovorov o nabavi in dogovorov o nabavi ter uvede obvezno razkritje vseh podrobnosti prihodnjih pogodb o cepivih proti covidu-19, kar naj bo predpogoj za prihodnja pogajanja s farmacevtskimi družbami; poudarja, da je vsakršno pomanjkanje preglednosti v okviru pandemije covida-19 v nasprotju s pravico državljanov do obveščenosti ter spodbuja dezinformacije in nezaupanje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je zelo pomembno zagotoviti celovito in dosledno izvajanje predlogov varuhinje človekovih pravic, podanih po strateški preiskavi o izboljšanju praks preglednosti in v splošnem dela ECDC, ki ima glavno vlogo pri zbiranju in objavljanju ključnih informacij o cepivih proti covidu-19 ter krepitvi zaupanja javnosti v strategijo cepljenja proti covidu-19 v EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podpira varuhinjo človekovih pravic pri njenem delu, da bodo lahko državljani v celoti uveljavljali svoje demokratične pravice, med drugim tako, da neposredno sodelujejo v postopku odločanja v institucijah EU in ga podrobno spremljajo, pa tudi z dostopom do vseh ustreznih informacij, kot je določeno tudi v sodni praksi Sodišča; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja ukrepe varuhinje človekovih pravic v zvezi z zahtevami Komisiji, naj zagotovi javni dostop do dokumentov v zvezi z načrti držav članic za okrevanje in odpornost, ki so izrazito v javnem interesu in se nanašajo na doslej največji znesek, ki bo dodeljen v okviru instrumenta NextGenerationEU; pozdravlja dejstvo, da je Komisija že dala na voljo obsežno gradivo o mehanizmu za okrevanje in odpornost; poudarja, da sta v zvezi s tem potrebna večja preglednost in podrobnejši nadzor ustreznih organov, vključno s podrobnejšim nadzorom varuha človekovih pravic nad upravnimi postopki v zvezi s sredstvi EU; poziva varuhinjo človekovih pravic, naj skupaj s člani evropske mreže varuhov človekovih pravic preuči možne ukrepe, ki bi bili v njihovi pristojnosti, v zvezi z nadzorom nad dodeljevanjem in uporabo sredstev EU, da se zaščitijo pravice državljanov Unije pred morebitnimi navzkrižji interesov in korupcijo ter kršitvami pravne države, kar bo prispevalo k zagotavljanju integritete, popolne preglednosti in demokratične odgovornosti institucij EU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je preglednost zakonodajnega postopka osrednji element vsake predstavniške demokracije; obžaluje, da sedanje prakse Sveta v zvezi s postopkom odločanja še vedno zaznamuje pomanjkanje preglednosti; obžaluje, da Svet vztrajno preprečuje državljanom neposreden in pravočasen dostop do svojih zakonodajnih dokumentov, medtem ko zakonodajni postopek še poteka, s čimer je kršena pravica državljanov do učinkovitega sodelovanja v postopku odločanja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | izraža pohvalo odločenosti varuhinje človekovih pravic, da bi dosegli popolno preglednost v postopku odločanja EU; opozarja, da je Parlament v svoji resoluciji z dne 17. januarja 2019 o strateški preiskavi varuhinje človekovih pravic OI/2/2017 o preglednosti zakonodajnih razprav v pripravljalnih telesih Sveta EU (2) podprl predloge varuhinje človekovih pravic o zakonodajni preglednosti; poudarja potrebo po spremljanju izvajanja priporočil varuhinje človekovih pravic za preglednost v trialogih; poziva Svet, naj poveča prizadevanja za preglednost, zlasti z evidentiranjem in objavljanjem stališč držav članic ter dajanjem na razpolago večjega števila dokumentov trialoga, da bi zaščitili demokratične pravice državljanov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja dejstvo, da je varuhinja človekovih pravic v okviru širšega strateškega dela v zvezi z odzivom uprave EU na pandemijo covida-19 začela tudi preiskavo na lastno pobudo o izrednih postopkih odločanja, ki jih je uvedel Svet; spodbuja Svet, naj upošteva predloge za izboljšanje svojega dela, ki jih je podala varuhinja človekovih pravic; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj ne odobri aktivnih snovi, ki se uporabljajo v pesticidih, ko so ugotovljena kritična problematična področja ali ni mogoče opredeliti varne uporabe ali kadar je treba pridobiti dodatne podatke, ki potrjujejo njihovo varnost, glede na že tako hude posledice, ki jih je uporaba pesticidov povzročila za zdravje ljudi in okolje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj zagotovi postopek odobritve aktivnih snovi v pesticidih, ki bo popolnoma pregleden in pri katerem ne bo navzkrižij interesov; ugotavlja, da je evropska državljanska pobuda „Rešimo čebele in kmete!“ zbrala več kot milijon podpisov po vsej EU in da ta pobuda poziva k postopnemu opuščanju sintetičnih pesticidov v EU, ukrepom za obnovo biotske raznovrstnosti in podpori kmetom pri prehodu na trajnostno kmetijstvo; poziva varuhinjo človekovih pravic, naj še naprej preiskuje sisteme, vzpostavljene na ravni EU, da bi zagotovila, da sedanje politike in postopkovna jamstva na tem področju zagotavljajo najvišjo raven zdravja ljudi in varstva okolja ter da sta zbiranje in preučevanje znanstvenih dokazov popolnoma pregledna, natančna in brez navzkrižja interesov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opozarja, da je varuhinja človekovih pravic marca 2020 zaključila preiskavo o tem, kako Komisija zagotavlja, da znanstveniki, ki ji svetujejo, nimajo navzkrižij interesov; poziva Komisijo, naj izboljša postopke ocenjevanja neodvisnosti znanstvenih strokovnjakov, ki ji svetujejo, tudi tako, da popolnoma uresniči predloge varuhinje človekovih pravic po preiskavi tega vprašanja, pri čemer naj zagotovi, da ti strokovnjaki ne bodo imeli navzkrižja interesov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | spodbuja varuhinjo človekovih pravic, naj začne preiskavo o strateškem pristopu Komisije k obravnavi peticij, saj bi lahko njeno ukrepanje, ki je omejeno le na vprašanja, ki so po njenem mnenju strateškega pomena ali ki odražajo strukturne težave in zato izključuje posamezne primere, vplivalo na pravico državljanov do peticije in dobrega upravljanja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kritizira Komisijo, ker ni dokončala ocene učinka na trajnostni razvoj, preden je zaključila trgovinska pogajanja med EU in Mercosurjem; opozarja na stališče Parlamenta, da je treba pred zaključkom trgovinskih pogajanj temeljito oceniti okoljske in socialne učinke prostotrgovinskih sporazumov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kritizira odločitev držav članic, ki so predsedovale Svetu, o uporabi korporacijskega sponzorstva, saj to povzroča resno tveganje za ugled EU, in poudarja, da se je treba v prihodnje vzdržati kakršnega koli sponzorstva; meni, da je izjemno pomembno, da se sprejmejo najstrožja pravila, ki preprečujejo takšne prakse, da bi ohranili ugled in integriteto Sveta in vse EU; poziva države članice, naj izpolnijo svojo obveznost, da popolnoma pregledno sodelujejo z varuhom človekovih pravic; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja prizadevanja varuhinje človekovih pravic za zaščito pravice državljanov EU do dostopa do dokumentov institucij EU in za to, da bi državljani lahko dostopali do dokumentov v vseh uradnih jezikih EU; pozdravlja pobudo varuhinje človekovih pravic o skrajšanem postopku v zvezi z dostopom do dokumentov, katerega cilj je sprejeti odločitev o zahtevanih dokumentih v 40 delovnih dneh; poudarja, da je bilo leta 2020 za obravnavo pritožb glede javnega dostopa v povprečju potrebna tretjina časa kot iz obdobja pred letom 2018, ko je bil uveden ta postopek; meni, da je zagotoviti popolno preglednost in dostop javnosti do dokumentov, ki jih hranijo institucije EU, ključno za doseganje najvišje ravni zaščite demokratičnih pravic državljanov in njihovega zaupanja v institucije EU; meni, da mora biti pregled Uredbe (ES) št. 1049/2001 (3) prednostna naloga; obžaluje, da je zakonodaja EU o dostopu do dokumentov zelo zastarela, kar ovira tudi dejavnosti varuha človekovih pravic na tem področju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja večkratno zavezo varuhinje človekovih pravic, da se bo borila proti primerom vrtljivih vrat, tudi tistemu, ki zadeva Evropski bančni organ, ki ga je prepričala, da se strinja z njenimi priporočili, in sicer s sprejetjem nove politike za ocenjevanje omejitev in prepovedi za zaposlene po prenehanju zaposlitve, pa tudi z novimi postopki za takojšnjo prekinitev dostopa do zaupnih informacij za osebje, ki odhaja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva varuhinjo človekovih pravic, naj še naprej pomaga pri zagotavljanju pravočasne objave imen vseh uradnikov EU, vpletenih v primere vrtljivih vrat, in zagotovi popolno preglednost vseh povezanih informacij; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja preiskavo, ki jo je sprožila varuhinja človekovih pravic, o tem, kako je EIB obravnavala prošnjo nekdanjega podpredsednika za zaposlitev na vodilnem položaju v španskem podjetju Iberdrola, ki je od EIB prejelo ogromna posojila; kritizira dejstvo, da EIB ni ukrepala v zvezi z zahtevo Parlamenta, da se v kodeks ravnanja za člane upravnega odbora EIB vključijo določbe, ki bi članom upravnega odbora preprečevale, da nadzorujejo posojanje in izvajanje projektov v svojih matičnih državah; poziva EIB, naj popolnoma in dosledno upošteva zahtevo Parlamenta ter izboljša svoja pravila o integriteti in njihove izvrševanje, da bi preprečila navzkrižje interesov in škodo ugledu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja preiskave varuhinje človekovih pravic v zvezi z varstvom temeljnih pravic beguncev, vključno z njeno preiskavo o tem, kako Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex) obravnava kršitve temeljnih pravic, in o razširitvi njenega mandata, preglednosti in učinkovitosti pritožbenega mehanizma ter vlogi in neodvisnosti uradnika za temeljne pravice; poziva varuhinjo človekovih pravic, naj to vprašanje še naprej spremlja tako, da spremlja prihodnje ukrepe Komisije in preuči, kako vzpostavljeni mehanizem spremljanja preverja učinkovitost operacij upravljanja meja, ki jih financira EU; poudarja pomen preiskave varuhinje človekovih pravic o tem, kako Komisija zagotavlja, da organi držav članic spoštujejo temeljne pravice pri operacijah upravljanja meja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo, naj v celoti in pravočasno upošteva priporočila varuhinje človekovih pravic, ki jih je podala po preiskavi zadeve BlackRock, tako da sprejme strožja in jasnejša pravila, namenjena preprečevanju navzkrižja interesov v vseh postopkih v zvezi z javnimi naročili, tudi v okviru svojih notranjih smernic, da bi med drugim zaščitili celovitost postopkov odločanja pri sprejemanju novih pravil o okoljskih in socialnih vprašanjih ter vprašanjih v zvezi z upravljanjem na ravni EU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podpira dejavnosti varuhinje človekovih pravic, namenjene zagotavljanju, da uprava EU v celoti in dosledno izvaja Konvencijo OZN o pravicah invalidov, vključno s seznamom najboljših praks za spodbujanje doslednega pristopa k upoštevanju posebnih potreb uslužbencev invalidov v upravi EU med pandemijo covida-19; pozdravlja preiskave varuhinje človekovih pravic na podlagi pritožb invalidov in jo spodbuja k dejavnemu sodelovanju v okviru EU za Konvencijo OZN o pravicah invalidov; v zvezi s tem opozarja, da je varuhinja človekovih pravic leta 2020 predsedovala okviru EU za Konvencijo OZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja ohranitev sistema nagrade za dobro upravljanje, katere namen je pohvaliti ukrepe javne službe EU, ki pozitivno vplivajo na življenje evropskih državljanov; meni, da bi bilo treba nagrado bolje oglaševati, da bi evropskim državljanom pokazali, da institucije EU sprejemajo konkretne ukrepe; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisijo, naj preuči uporabo evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ki so bili dodeljeni za izgradnjo ustanov za oskrbo invalidov na Madžarskem in Portugalskem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da so bila sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov dodeljena za izboljšanje razmer na področju pravic invalidov do samostojnega življenja in vključenosti v skupnost; poudarja, da je bistveno spremljati dodeljena sredstva EU, ki bi jih bilo treba uporabiti za podporo deinstitucionalizaciji v državah članicah; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ugotavlja, da se je v zadnjih letih nekoliko povečalo število pritožb, naslovljenih na varuha človekovih pravic, kar kaže, da je več državljanov seznanjenih z obstojem te institucije in zelo koristnim delom, ki ga opravlja za zaščito javnih interesov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da bi bilo treba spoštovati obveznosti držav članic v zvezi z načelom nediskriminacije, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti zagotavljanju udeležbe invalidov pri pripravi in izvajanju projektov; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja dejstvo, da so leta 2020 preiskave primerov, ki jih je zaključila varuhinja človekovih pravic, v povprečju trajale pet mesecev, kar je bolje kot leto prej, ko so trajale v povprečju sedem mesecev; |
| --- | --- |

33.

| 34. | z zadovoljstvom ugotavlja, da je bilo leta 2020 57 % primerov zaključenih v manj kot treh mesecih in da so primeri, pri katerih je reševanje trajalo do 18 mesecev, predstavljali le 1 % primerov, v primerjavi z 10 % v prejšnjem letu in 27 % v letu 2013; zato ceni prizadevanja za rešitev vprašanj, ki jih izpostavijo državljani, in poziva vse zadevne institucije, naj se pravočasno odzovejo na zahteve urada evropskega varuha človekovih pravic; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ugotavlja, da je število pritožb, ki niso v pristojnosti evropskega varuha človekovih pravic, v vseh letih ostalo razmeroma stabilno (1 420 v letu 2020; 1 330 v letu 2019; in 1 300 v letu 2018); na podlagi poročila za leto 2020 ugotavlja, da večina teh pritožb ne zadeva uprave EU; pozdravlja prizadevanja urada za boljše obveščanje državljanov o področju delovanja varuha človekovih pravic; hkrati poudarja, da je treba izboljšati komunikacijo in ozaveščenost o različnih oblikah pritožb, ki jih državljani lahko vložijo na nacionalni in evropski ravni; poudarja vlogo, ki bi jo pri tem morali imeti tudi Parlament in njegovi poslanci; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ugotavlja, da je stopnja sprejetja predlogov varuha človekovih pravic v institucijah EU leta 2020 znašala 79 %, kar je rahlo izboljšanje v primerjavi s prejšnjim letom; je trdno prepričan, da morajo institucije, agencije in organi Unije popolnoma in dosledno upoštevati rešitve, priporočila in predloge varuha človekovih pravic; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja pomen evropske mreže varuhov človekovih pravic in letnih srečanj nacionalnih in regionalnih varuhov človekovih pravic prek mreže za nadaljnje ozaveščanje o tem, kaj lahko urad varuha človekovih pravic stori za evropske državljane; pozdravlja ukrepe varuhinje človekovih pravic med pandemijo, da bi ohranila redne stike z nacionalnimi kolegi ter v letu 2020 organizirala in gostila spletne seminarje o temah, kot so posledice pandemije, spodbujanje in izmenjava najboljših praks pri odzivanju na krize ter vpliv umetne inteligence; priznava pomemben prispevek evropske mreže varuhov človekovih pravic pri zagotavljanju informacij o odgovornostih in pristojnostih svojih članov ter o pravilnem izvajanju evropske zakonodaje; poziva mrežo, naj upošteva vlogo, ki bi jo lahko imeli nacionalni in regionalni varuhi človekovih pravic pri večji udeležbi državljanov EU v postopku odločanja EU; spodbuja nadaljnje sodelovanje med člani evropske mreže varuhov človekovih pravic, tudi na področju spodbujanja prihodnjih vzporednih preiskav; |
| --- | --- |

37.

| 38. | želi pohvaliti varuhinjo človekovih pravic za njene dejavnosti na digitalnih platformah, ki povečujejo ozaveščenost državljanov EU o njenem delu; ugotavlja, da je bil leta 2020 najhitreje rastoč kanal Instagram, kjer se je občinstvo med letom povečalo za 71 % (1 068 novih sledilcev); na LinkedInu se je število sledilcev povečalo za 34 % (povečanje za 1 237), na Twitterju, kjer ima varuhinja največ občinstva, pa je število sledilcev decembra 2020 doseglo 29 200, kar pomeni 11-odstotno povečanje (povečanje za 2 870); |
| --- | --- |

38.

| 39. | čestita varuhinji človekovih pravic ob 25. obletnici ustanovitve te institucije in poudarja, da je urad od leta 1995 obravnaval več kot 57 000 pritožb in opravil več kot 7 300 preiskav, kar je zelo prispevalo k izboljšanju etičnih standardov in standardov odgovornosti institucij EU na številnih področjih; podpira strategijo varuhinje človekovih pravic do leta 2024, katere namen je povečati učinek, prepoznavnost in pomen urada varuha človekovih pravic ter opredeliti njegove cilje in prednostne naloge v sedanjem mandatu, ki vključujejo večjo ozaveščenost državljanov o njenem delu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja sprejetje novega statuta Varuha človekovih pravic, katerega določbe krepijo vlogo varuha in dodajajo pristojnosti na področjih, povezanih z žvižgaštvom, nadlegovanjem in navzkrižji interesov v institucijah, organih in agencijah EU; meni, da je ključnega pomena, da se varuhu dodeli večji proračun, da bi se zagotovila potrebna sredstva za učinkovito obvladovanje celotne delovne obremenitve; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja praktična priporočila varuhinje človekovih pravic za upravo EU o uporabi 24 uradnih jezikov pri komuniciranju z javnostjo; poudarja, da so ta priporočila bistvena za ohranjanje bogate jezikovne raznolikosti v Evropi; opozarja, da bi morale institucije EU bolje zagotavljati enakost jezikov; ugotavlja, da bi morala spletna mesta institucij EU bolje prikazovati enakost vseh 24 uradnih jezikov EU, in obžaluje, da so številni deli spletnih mest institucij EU še vedno na voljo le v nekaterih jezikih; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja prizadevanja varuhinje človekovih pravic za izboljšanje sodelovanja javnosti v postopku odločanja EU; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja novo različico spletnega mesta varuha človekovih pravic, ki je bolj dinamična in jo evropski državljani lažje uporabljajo; spodbuja varuhinjo človekovih pravic, naj več publikacij prevede v vse uradne jezike EU; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo in poročilo Odbora za peticije posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu varuhu človekovih pravic, vladam in parlamentom držav članic ter njihovim varuhom človekovih pravic oziroma podobnim pristojnim organom. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  UL L 253, 16.7.2021, str. 1.

(2)  UL C 411, 27.11.2020, str. 149.

(3)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

---

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/66 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/66

---

P9_TA(2022)0032

Evropska strategija za energijo iz obnovljivih virov na morju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 o evropski strategiji za energijo iz obnovljivih virov na morju (2021/2012(INI))

(2022/C 342/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 194, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 194,

| — | ob upoštevanju Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje (2),

| — | upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (3), |
| --- | --- |

—

upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi uredb (ES) št. 713/2009, (ES) št. 714/2009 in (ES) št. 715/2009 (4) (uredba o TEN-E), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi uredb (ES) št. 713/2009, (ES) št. 714/2009 in (ES) št. 715/2009 (4) (uredba o TEN-E),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (5), ki je v postopku revizije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (5), ki je v postopku revizije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2018 o pospeševanju inovativnosti na področju čiste energije (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2018 o pospeševanju inovativnosti na področju čiste energije (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o podnebnih spremembah – evropska strateška dolgoročna vizija za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo v skladu s Pariškim sporazumom (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o podnebnih spremembah – evropska strateška dolgoročna vizija za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo v skladu s Pariškim sporazumom (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o evropskem pristopu k shranjevanju energije (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o evropskem pristopu k shranjevanju energije (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2020 o novi industrijski strategiji za Evropo, (11) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2020 o novi industrijski strategiji za Evropo, (11)

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 o evropski strategiji za vodik (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 o evropski strategiji za vodik (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 o evropski strategiji za povezovanje energetskih sistemov (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 o evropski strategiji za povezovanje energetskih sistemov (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2021 o vplivu vetrnih elektrarn in drugih sistemov za energijo iz obnovljivih virov na morju na ribiški sektor (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2021 o vplivu vetrnih elektrarn in drugih sistemov za energijo iz obnovljivih virov na morju na ribiški sektor (14),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o novi evropski industrijski strategiji (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o novi evropski industrijski strategiji (COM(2020)0102),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja“ (COM(2020)0380) in z njo povezane resolucije z dne 9. junija 2021 z istim naslovom (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja“ (COM(2020)0380) in z njo povezane resolucije z dne 9. junija 2021 z istim naslovom (15),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. julija 2020 z naslovom Strategija za vodik za podnebno nevtralno Evropo (COM(2020)0301), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. julija 2020 z naslovom Strategija za vodik za podnebno nevtralno Evropo (COM(2020)0301),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. julija 2020 z naslovom Gonilo za podnebno nevtralno gospodarstvo: strategija EU za povezovanje energetskega sistema (COM(2020)0299), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. julija 2020 z naslovom Gonilo za podnebno nevtralno gospodarstvo: strategija EU za povezovanje energetskega sistema (COM(2020)0299),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. septembra 2020 z naslovom „Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 – Vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov“ (COM(2020)0562), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. septembra 2020 z naslovom „Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 – Vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov“ (COM(2020)0562),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom Poročilo za leto 2020 o stanju energetske unije v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepih (COM(2020)0950), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom Poročilo za leto 2020 o stanju energetske unije v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepih (COM(2020)0950),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. novembra 2020 z naslovom Strategija EU za izkoriščanje možnosti energije iz obnovljivih virov na morju za podnebno nevtralno prihodnost (COM(2020)0741), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. novembra 2020 z naslovom Strategija EU za izkoriščanje možnosti energije iz obnovljivih virov na morju za podnebno nevtralno prihodnost (COM(2020)0741),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 15. decembra 2020 o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 347/20133 (COM(2020)0824), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 15. decembra 2020 o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 347/20133 (COM(2020)0824),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje št. 3/2015 z dne 1. oktobra 2015 z naslovom Marine protected areas in Europe’s seas – an overview and perspectives for the future (Morska zavarovana območja v evropskih morjih – pregled in obeti za prihodnost) in njenega poročila z dne 6. oktobra 2020 z naslovom Management effectiveness in the EU’s Natura 2000 network of protected areas (Učinkovitost upravljanja omrežja zavarovanih območij EU Natura 2000), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje št. 3/2015 z dne 1. oktobra 2015 z naslovom Marine protected areas in Europe’s seas – an overview and perspectives for the future (Morska zavarovana območja v evropskih morjih – pregled in obeti za prihodnost) in njenega poročila z dne 6. oktobra 2020 z naslovom Management effectiveness in the EU’s Natura 2000 network of protected areas (Učinkovitost upravljanja omrežja zavarovanih območij EU Natura 2000),

| — | ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za promet in turizem ter Odbora za ribištvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za promet in turizem ter Odbora za ribištvo,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0339/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0339/2021),

| A. | ker je EU ratificirala Pariški sporazum, evropski zeleni dogovor in nedavno sprejeta evropska podnebna pravila, v katerih je določen cilj EU, da naj bi do leta 2030 zmanjšali emisije toplogrednih plinov za vsaj 55 % in najpozneje do leta 2050 dosegli podnebno nevtralnost in dopolnilne cilje, da bi se borili proti posledicam svetovnih podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker je EU ratificirala Pariški sporazum, evropski zeleni dogovor in nedavno sprejeta evropska podnebna pravila, v katerih je določen cilj EU, da naj bi do leta 2030 zmanjšali emisije toplogrednih plinov za vsaj 55 % in najpozneje do leta 2050 dosegli podnebno nevtralnost in dopolnilne cilje, da bi se borili proti posledicam svetovnih podnebnih sprememb;

| B. | ker prehod na gospodarstvo z ničelnimi neto emisijami toplogrednih plinov, ki bo energetsko visoko učinkovito in bo v veliki meri temeljilo na obnovljivih virih energije zahteva hiter prehod na čisto energijo, ki zagotavlja trajnost, zanesljivost oskrbe in cenovno dostopnost energije, pa tudi potrebno energetsko infrastrukturo; |
| --- | --- |

B.

ker prehod na gospodarstvo z ničelnimi neto emisijami toplogrednih plinov, ki bo energetsko visoko učinkovito in bo v veliki meri temeljilo na obnovljivih virih energije zahteva hiter prehod na čisto energijo, ki zagotavlja trajnost, zanesljivost oskrbe in cenovno dostopnost energije, pa tudi potrebno energetsko infrastrukturo;

| C. | ker se je električna energija iz obnovljivih virov na morju zaradi precejšnega znižanja cen uvrstila med cenovno najkonkurenčnejše vire energije, saj se je svetovno tehtano povprečje izravnanih stroškov energije iz vetrne energije na morju med letoma 2010 in 2020 znižalo za 48 %, in sicer z 0,14 EUR na 0,071 EUR na kWh in je zato postala ključni element zelene preobrazbe, podlaga za sodobno, z viri gospodarno in konkurenčno gospodarstvo ter eden najpomembnejših stebrov podnebnih ambicij EU; ker lahko energija iz obnovljivih virov na morju uporablja ogromne vire energije za zaščito gospodinjstev pred energetsko revščino; |
| --- | --- |

C.

ker se je električna energija iz obnovljivih virov na morju zaradi precejšnega znižanja cen uvrstila med cenovno najkonkurenčnejše vire energije, saj se je svetovno tehtano povprečje izravnanih stroškov energije iz vetrne energije na morju med letoma 2010 in 2020 znižalo za 48 %, in sicer z 0,14 EUR na 0,071 EUR na kWh in je zato postala ključni element zelene preobrazbe, podlaga za sodobno, z viri gospodarno in konkurenčno gospodarstvo ter eden najpomembnejših stebrov podnebnih ambicij EU; ker lahko energija iz obnovljivih virov na morju uporablja ogromne vire energije za zaščito gospodinjstev pred energetsko revščino;

| D. | ker bi morala strategija EU za energijo iz obnovljivih virov na morju upoštevati različne geografske značilnosti morskih bazenov EU, kar otežuje razvoj enotnega pristopa; |
| --- | --- |

D.

ker bi morala strategija EU za energijo iz obnovljivih virov na morju upoštevati različne geografske značilnosti morskih bazenov EU, kar otežuje razvoj enotnega pristopa;

| E. | ker je proizvodni sektor EU za energijo iz obnovljivih virov na morju vodilni na področju tehnologije in ima veliko zmožnost za spodbujanje gospodarstva EU s podpiranjem rasti proizvodnje čiste energije v Evropi in drugod po svetu; |
| --- | --- |

E.

ker je proizvodni sektor EU za energijo iz obnovljivih virov na morju vodilni na področju tehnologije in ima veliko zmožnost za spodbujanje gospodarstva EU s podpiranjem rasti proizvodnje čiste energije v Evropi in drugod po svetu;

| F. | ker je skupni znesek, ki je bil v zadnjih desetih letih na voljo za raziskovalne in razvojne programe EU na področju vetrne energije na morju, znašal 496 milijonov EUR; ker so javne naložbe v raziskave in razvoj v vrednostni verigi vetrne energije že imele osrednjo vlogo pri omogočanju razvoja sektorja; ker so naložbe, potrebne za široko uporabo energije iz obnovljivih virov na morju do leta 2050, ocenjene na skoraj 800 milijard EUR, od tega približno dve tretjini za financiranje povezane omrežne infrastrukture in približno tretjino za financiranje proizvodnje energije iz obnovljivih virov na morju; ker je evropski instrument za okrevanje edinstvena priložnost za mobilizacijo velikih zneskov javnih sredstev poleg zasebnih naložb; |
| --- | --- |

F.

ker je skupni znesek, ki je bil v zadnjih desetih letih na voljo za raziskovalne in razvojne programe EU na področju vetrne energije na morju, znašal 496 milijonov EUR; ker so javne naložbe v raziskave in razvoj v vrednostni verigi vetrne energije že imele osrednjo vlogo pri omogočanju razvoja sektorja; ker so naložbe, potrebne za široko uporabo energije iz obnovljivih virov na morju do leta 2050, ocenjene na skoraj 800 milijard EUR, od tega približno dve tretjini za financiranje povezane omrežne infrastrukture in približno tretjino za financiranje proizvodnje energije iz obnovljivih virov na morju; ker je evropski instrument za okrevanje edinstvena priložnost za mobilizacijo velikih zneskov javnih sredstev poleg zasebnih naložb;

| G. | ker so znanja in spretnosti ter kvalifikacije delovne sile izrednega pomena za uspeh strategije za energijo iz obnovljivih virov na morju; |
| --- | --- |

G.

ker so znanja in spretnosti ter kvalifikacije delovne sile izrednega pomena za uspeh strategije za energijo iz obnovljivih virov na morju;

| H. | ker imajo pristanišča EU osrednjo vlogo pri zagotavljanju, da je vetrna energija na morju stroškovno učinkovita, in omogočajo lokalni razvoj obalnih skupnosti; |
| --- | --- |

H.

ker imajo pristanišča EU osrednjo vlogo pri zagotavljanju, da je vetrna energija na morju stroškovno učinkovita, in omogočajo lokalni razvoj obalnih skupnosti;

| I. | ker je Severno morje trenutno vodilna regija na svetu za uporabo zmogljivosti za pridobivanje vetrne energije na morju; ker so drugi evropski morski bazeni, npr. Atlantik, Sredozemsko morje, Baltsko morje in Črno morje, obetavni kraji za povečanje proizvodnje in uporabe vetrne energije na morju v EU; ker imajo zahodne države članice EU, ki mejijo na Atlantik, velike naravne zmožnosti tako za vetrne elektrarne na morju, pritrjene na dno, kot za plavajoče vetrne elektrarne; ker imajo južne države članice EU, ki mejijo na Sredozemsko morje, velike zmožnosti za večinoma plavajoče vetrne elektrarne; ker imajo države članice EU, ki mejijo na Baltsko morje, velike naravne zmožnosti za vetrne elektrarne na morju, pritrjene na dno; ker imajo vzhodne države članice EU, ki mejijo na Črno morje, velike zmožnosti tako za vetrne elektrarne na morju, pritrjene na dno, kot za plavajoče vetrne elektrarne; |
| --- | --- |

I.

ker je Severno morje trenutno vodilna regija na svetu za uporabo zmogljivosti za pridobivanje vetrne energije na morju; ker so drugi evropski morski bazeni, npr. Atlantik, Sredozemsko morje, Baltsko morje in Črno morje, obetavni kraji za povečanje proizvodnje in uporabe vetrne energije na morju v EU; ker imajo zahodne države članice EU, ki mejijo na Atlantik, velike naravne zmožnosti tako za vetrne elektrarne na morju, pritrjene na dno, kot za plavajoče vetrne elektrarne; ker imajo južne države članice EU, ki mejijo na Sredozemsko morje, velike zmožnosti za večinoma plavajoče vetrne elektrarne; ker imajo države članice EU, ki mejijo na Baltsko morje, velike naravne zmožnosti za vetrne elektrarne na morju, pritrjene na dno; ker imajo vzhodne države članice EU, ki mejijo na Črno morje, velike zmožnosti tako za vetrne elektrarne na morju, pritrjene na dno, kot za plavajoče vetrne elektrarne;

| J. | ker so potrebne dodatne raziskave o vplivu različnih tehnologij in infrastrukture za pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju na morske ekosisteme, morsko biotsko raznovrstnost in morska zavarovana območja; |
| --- | --- |

J.

ker so potrebne dodatne raziskave o vplivu različnih tehnologij in infrastrukture za pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju na morske ekosisteme, morsko biotsko raznovrstnost in morska zavarovana območja;

| K. | ker bi moral biti prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo povezan z obnovo narave, ne da bi pri tem ogrozili obstoječe naravovarstvene cilje strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 ali zapostavili ljudi, kot je določeno v evropskem zelenem dogovoru; ker bi moral biti energetski prehod pravičen in vključujoč; |
| --- | --- |

K.

ker bi moral biti prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo povezan z obnovo narave, ne da bi pri tem ogrozili obstoječe naravovarstvene cilje strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 ali zapostavili ljudi, kot je določeno v evropskem zelenem dogovoru; ker bi moral biti energetski prehod pravičen in vključujoč;

| L. | ker morajo projekti energije iz obnovljivih virov na morju in njihove presoje vplivov na okolje slediti pristopu hierarhije blažitve; ker je treba, kadar je izogibanje nemogoče ali zelo težko, sprejeti in učinkovito izvajati ukrepe za zmanjšanje emisij v vseh fazah, od izbire kraja do izkoriščanja in razgradnje; ker ti blažilni ukrepi vključujejo ukrepe proti podvodnemu hrupu, določene v presoji vplivov na okolje; |
| --- | --- |

L.

ker morajo projekti energije iz obnovljivih virov na morju in njihove presoje vplivov na okolje slediti pristopu hierarhije blažitve; ker je treba, kadar je izogibanje nemogoče ali zelo težko, sprejeti in učinkovito izvajati ukrepe za zmanjšanje emisij v vseh fazah, od izbire kraja do izkoriščanja in razgradnje; ker ti blažilni ukrepi vključujejo ukrepe proti podvodnemu hrupu, določene v presoji vplivov na okolje;

| M. | ker bi morala Komisija oceniti izvedljivost vzpostavitve pomembnega projekta skupnega evropskega interesa za velika polja plavajočih vetrnih elektrarn in z njimi povezanega projekta elektrolizatorjev; |
| --- | --- |

M.

ker bi morala Komisija oceniti izvedljivost vzpostavitve pomembnega projekta skupnega evropskega interesa za velika polja plavajočih vetrnih elektrarn in z njimi povezanega projekta elektrolizatorjev;

| N. | ker se lahko združljivost zahtev glede pomorskega prostora po energiji iz obnovljivih virov na morju uporabi za zagotovitev skladnosti s strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030; ker lahko vetrna polja na morju koristijo morski biotski raznovrstnosti, če so zasnovana in zgrajena trajnostno; ker je za veliko razširitev proizvodnje vetrne energije na morju potreben pameten pristop, ki bo zagotovil sožitje z dejavnostmi, ki že potekajo na teh območjih, in povzročil čim manj škode okolju; ker obremenitev s hrupom zaradi gradnje in obratovanja vetrnih elektrarn, zlasti pa zaradi pomorskega prometa, škoduje morskemu ekosistemu in bi jo bilo treba obravnavati v okoljski zakonodaji; ker bi z zgodnjo vključitvijo razvijalcev obnovljivih virov energije v proces nedvomno pripomogli k uspešni dodelitvi morskega prostora; ker bi bilo treba prostor za ta namen določiti v okviru skupnega pomorskega prostorskega načrtovanja in celostnega upravljanja obalnih območij, ki bi presegalo nacionalne meje; ker morske vetrnice proizvedejo več električne energije kot kopenske vetrnice in je zanje verjetneje, da jih bodo sprejeli okoliški prebivalci; |
| --- | --- |

N.

ker se lahko združljivost zahtev glede pomorskega prostora po energiji iz obnovljivih virov na morju uporabi za zagotovitev skladnosti s strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030; ker lahko vetrna polja na morju koristijo morski biotski raznovrstnosti, če so zasnovana in zgrajena trajnostno; ker je za veliko razširitev proizvodnje vetrne energije na morju potreben pameten pristop, ki bo zagotovil sožitje z dejavnostmi, ki že potekajo na teh območjih, in povzročil čim manj škode okolju; ker obremenitev s hrupom zaradi gradnje in obratovanja vetrnih elektrarn, zlasti pa zaradi pomorskega prometa, škoduje morskemu ekosistemu in bi jo bilo treba obravnavati v okoljski zakonodaji; ker bi z zgodnjo vključitvijo razvijalcev obnovljivih virov energije v proces nedvomno pripomogli k uspešni dodelitvi morskega prostora; ker bi bilo treba prostor za ta namen določiti v okviru skupnega pomorskega prostorskega načrtovanja in celostnega upravljanja obalnih območij, ki bi presegalo nacionalne meje; ker morske vetrnice proizvedejo več električne energije kot kopenske vetrnice in je zanje verjetneje, da jih bodo sprejeli okoliški prebivalci;

| O. | ker človekove dejavnosti, vključno z energijo iz obnovljivih virov, ne bi smele biti dovoljene na strogo zaščitenih območjih EU, ki so kot taka določena v okviru strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030; |
| --- | --- |

O.

ker človekove dejavnosti, vključno z energijo iz obnovljivih virov, ne bi smele biti dovoljene na strogo zaščitenih območjih EU, ki so kot taka določena v okviru strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030;

| P. | ker je namen strategije postaviti dolgoročen okvir, ki bo omogočal smotrn soobstoj infrastrukture na morju in drugih oblik rabe morskega prostora, pomagal varovati okolje in podpiral živahne ribiške skupnosti; |
| --- | --- |

P.

ker je namen strategije postaviti dolgoročen okvir, ki bo omogočal smotrn soobstoj infrastrukture na morju in drugih oblik rabe morskega prostora, pomagal varovati okolje in podpiral živahne ribiške skupnosti;

| Q. | ker bi bilo treba podpreti pravičen prehod delavcev iz naftnega in plinskega sektorja na morju v sektor energije iz obnovljivih virov na morju z boljšim priznavanjem njihovih znanj in spretnosti ter kvalifikacij; ker je treba spoštovati najvišje socialne in okoljske standarde; |
| --- | --- |

Q.

ker bi bilo treba podpreti pravičen prehod delavcev iz naftnega in plinskega sektorja na morju v sektor energije iz obnovljivih virov na morju z boljšim priznavanjem njihovih znanj in spretnosti ter kvalifikacij; ker je treba spoštovati najvišje socialne in okoljske standarde;

| R. | ker je uporaba energije iz obnovljivih virov na morju odvisna od prizadevanj javnega in zasebnega sektorja; ker imajo lahko podjetja v javni lasti poleg zasebnih podjetij na področju energije iz obnovljivih virov na morju pomembno vlogo; ker bi moral pregled pravil o državni pomoči in javnih naročilih poskrbeti za večjo prožnost pri izvajanju zelenega prehoda, vključno s projekti energije iz obnovljivih virov na morju; |
| --- | --- |

R.

ker je uporaba energije iz obnovljivih virov na morju odvisna od prizadevanj javnega in zasebnega sektorja; ker imajo lahko podjetja v javni lasti poleg zasebnih podjetij na področju energije iz obnovljivih virov na morju pomembno vlogo; ker bi moral pregled pravil o državni pomoči in javnih naročilih poskrbeti za večjo prožnost pri izvajanju zelenega prehoda, vključno s projekti energije iz obnovljivih virov na morju;

1.

meni, da je boj proti podnebnim spremembam z izkoriščanjem energije iz obnovljivih virov na morju izjemno pomemben za doseganje ciljev Pariškega sporazuma in zaveze EU glede doseganja neto ničelnih emisij toplogrednih plinov najpozneje do leta 2050 v skladu z najnovejšimi znanstvenimi dognanji, kar potrjujeta tudi evropski zeleni dogovor in evropski instrument za okrevanje; poudarja, da gospodarstvo z ničelnimi emisijami zahteva proizvodnjo energije iz obnovljivih virov v obsegu, kakršne doslej še ni bilo; poudarja, da številne države članice zaostajajo pri uvajanju potrebne energije iz obnovljivih virov in infrastrukture; poudarja tudi, da bi si morale vse države članice močno prizadevati, da bi v celoti dosegle svoje zmožnosti obnovljivih virov energije; poudarja, da EU ne bo mogla izpolniti svojih podnebnih zavez, če ne bo sprejela nadaljnjih ukrepov za pospešitev uporabe energije iz obnovljivih virov na morju;

2.

poziva Komisijo, naj energijo iz obnovljivih virov na morju in druge ustrezne energetske tehnologije do leta 2050 postavi v središče energetskega sistema EU;

3.

poudarja, da so prihranki energije, energetska učinkovitost in energija iz obnovljivih virov ključni za doseganje gospodarstva z neto ničelnimi emisijami; želi opomniti na zavezanost Unije načelu „energijska učinkovitost na prvem mestu“ in poudarja, kako pomembno je njegovo izvajanje v vsej ustrezni zakonodaji in pobudah;

4.

poudarja, da naj bi proizvodnja energije iz obnovljivih virov na morju v vseh morskih bazenih v EU v skladu s sporočilom Komisije COM(2020)0741 do leta 2030 znašala najmanj 60 GW, do leta 2050 pa 340 GW; želi opomniti, da bi morala v skladu z oceno učinka, ki jo je Komisija pripravila k sporočilu COM(2020)0562 (16), inštalirana moč vetrnih elektrarn na morju znašati 70–79 GW, da se poskrbi za stroškovno konkurenčno pot do 55-odstotnega zmanjšanja do leta 2030; poziva države članice ter javni in zasebni sektor, naj do leta 2030 presežejo cilj 55-odstotnega zmanjšanja; poziva Komisijo, naj pregleda pravila o javnih naročilih in državni pomoči, da bi poskrbela za stroškovno konkurenčen prehod, podprt z dobro delujočim trgom, ki spodbuja uporabo vetrne energije na morju; ugotavlja, da obstajajo območja z večinoma neizkoriščenimi zmožnosti energije iz obnovljivih virov na morju, kot so Atlantik, Sredozemsko morje, Baltsko morje in Črno morje; poudarja, da je odločitev o iskanju prostora za to dodatno zmogljivost energije iz obnovljivih virov na morju do leta 2030 izjemno pomembna in bi jo bilo treba prednostno obravnavati in jo opredeliti v EU pred letom 2023/2024, da bi omogočili gradnjo do leta 2030; poudarja, da bo konkurenčnost vetrne energije na morju in oceanske energije kot vira energije vedno večja, cene pa se bodo še naprej zniževale v koraku s stalnim razvojem in uporabo; poudarja, da je energija iz obnovljivih virov na morju možen vir in da jo mora trajnosten in zanesljiv energetski sistem združevati z drugimi energetskimi tehnologijami, možnostmi shranjevanja in prilagodljivo porabo energije;

5.

meni, da mora biti energija iz obnovljivih virov na morju trajnostna v celotni vrednostni verigi in imeti omejene škodljive učinke na okolje ter ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo; želi spomniti na obljubo evropskega zelenega dogovora, da nihče ne bi smel biti zapostavljen; poudarja, da bi morala biti dobrobit ljudi v središču zelenega prehoda;

6.

meni, da imajo podjetja in tehnologije v EU na področju energije iz obnovljivih virov na morju konkurenčnost prednost; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo EU ohranila vodilno vlogo na področju tehnologije, obdržala usposobljeno delovno silo in zagotavljala varno in cenovno dostopno trajnostno energijo, pri tem pa upoštevala morebitne vplive na morsko okolje, tudi tiste, ki so povezani s podnebnimi spremembami; poudarja, da je treba ohraniti to konkurenčno prednost; poudarja, da ima ta sektor izjemne zmožnosti za spodbujanje eksponentne rasti in lahko bistveno prispeva h gospodarskemu napredku v EU, vključno na področju izvoza tehnologije in sistemov; poudarja, da je treba s čezmejnim sodelovanjem in partnerstvom v okviru programa Obzorje Evropa podpirati naložbe v raziskave in razvoj ter graditi na inovativnem tehnološkem sistemu energije iz obnovljivih virov na morju, da bi olajšali in podprli trdne evropske vrednostne verige, ki so ključne za dvojni prehod, hkrati pa zagotovili hitro uvajanje inovacij, razvitih na tem področju; poudarja, da so kakovostna delovna mesta v industriji pomembna za omogočanje pravičnega prehoda;

7.

poudarja, da je treba ohraniti čisto, konkurenčno in trajnostno dobavno verigo za energijo iz obnovljivih virov na morju v Evropski uniji; zato poudarja, da morajo dobavitelji uporabljati najvišje kakovostne zdravstvene, varnostne in okoljske standarde v skladu z evropskim certificiranjem in standardi, določenimi v dialogu z vsemi ustreznimi deležniki; poudarja tudi, da je treba čim bolj zmanjšati stroške prevoza v dobavni verigi; meni, da bi bilo treba te elemente upoštevati pri javnih razpisih;

8.

poudarja, da je uvedba energije iz obnovljivih virov na morju idealna priložnost za najbolj oddaljene regije in otoke, da razogljičijo svojo mešanico virov energije in močno zmanjšajo svojo odvisnost od uvoza fosilnih goriv; poziva, naj se okrepi pobuda Čista energija za otoke EU in naj se da močan poudarek energiji iz obnovljivih virov na morju; poudarja, da je dvig morske gladine prizadel zlasti otoke;

9.

poziva Komisijo, naj čim prej izvede oceno učinka, da bi pojasnila gospodarske in socialno-ekonomske učinke energije iz obnovljivih virov na morju, s posebnim poudarkom na obstoječih delovnih mestih in delovnih mestih, ustvarjenih z uporabo zmogljivosti 300–450 GW do leta 2050;

10.

poziva pristojne lokalne organe, naj ocenijo pobude, ki spodbujajo lokalna gospodarstva, trajnostna lokalna delovna mesta in gospodarske dejavnosti s koriščenjem energije iz obnovljivih virov na morju; poziva k opredelitvi sinergij med sektorji, ki lahko najbolje podprejo dvojni zeleni in digitalni prehod ter pomagajo pri gospodarskem okrevanju, ki bo kos izzivom prihodnosti, skupaj z razvojem sinergij z ukrepi, ki omogočajo trajnostno modro gospodarstvo;

Infrastruktura in omrežja

Infrastruktura in omrežja

Naložbe v infrastrukturo

Naložbe v infrastrukturo

| 11. | poudarja, da je treba nujno izboljšati in razširiti obstoječo infrastrukturo, brez poseganja v strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in naravovarstveno zakonodajo EU, da bi omogočili večjo uporabo električne energije iz obnovljivih virov; obžaluje, da številne države članice še niso dosegle cilja 10-odstotne elektroenergetske medsebojne povezanosti do leta 2020, ter poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za ustrezno infrastrukturo, kot so daljnovodi, za integracijo in prenos električne energije iz obnovljivih virov na morju iz energije iz obnovljivih virov na morju; opozarja na cilj 15-odstotne elektroenergetske medsebojne povezanosti EU do leta 2030, ki je določen v členu 2 Uredbe (EU) 2018/1999; poziva Komisijo, naj pripravi predlog, s katerim bo lahko pospešila uresničevanje cilja medsebojne povezanosti; meni, da bi morale Unija ter njene države članice v zvezi z energetsko infrastrukturo na morju skleniti sporazume s sosednjimi geografskimi regijami; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je treba nujno izboljšati in razširiti obstoječo infrastrukturo, brez poseganja v strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in naravovarstveno zakonodajo EU, da bi omogočili večjo uporabo električne energije iz obnovljivih virov; obžaluje, da številne države članice še niso dosegle cilja 10-odstotne elektroenergetske medsebojne povezanosti do leta 2020, ter poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za ustrezno infrastrukturo, kot so daljnovodi, za integracijo in prenos električne energije iz obnovljivih virov na morju iz energije iz obnovljivih virov na morju; opozarja na cilj 15-odstotne elektroenergetske medsebojne povezanosti EU do leta 2030, ki je določen v členu 2 Uredbe (EU) 2018/1999; poziva Komisijo, naj pripravi predlog, s katerim bo lahko pospešila uresničevanje cilja medsebojne povezanosti; meni, da bi morale Unija ter njene države članice v zvezi z energetsko infrastrukturo na morju skleniti sporazume s sosednjimi geografskimi regijami;

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za ustrezno infrastrukturo v EU, ki bi omogočila stroškovno učinkovito uporabo energije iz obnovljivih virov na morju; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za ustrezno infrastrukturo v EU, ki bi omogočila stroškovno učinkovito uporabo energije iz obnovljivih virov na morju;

| 13. | poudarja, da je treba zagotoviti trajnosten in odgovoren razvoj sektorja energije iz obnovljivih virov na morju, pri čemer je treba upoštevati pomembno vlogo pomorskega prometa in morskih pristanišč; poudarja, da bi bilo treba pri razvoju sektorja energije iz obnovljivih virov na morju upoštevati, da morajo biti plovne poti in koridorji ter sidrišča za ladijski promet varni, pa tudi prihodnjo vzpostavitev plovnih poti za dostop do pristanišč; poudarja, da so sodobna, trajnostna in inovativna pristanišča pomembna za montažo, proizvodnjo in vzdrževanje naprav za pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju, medtem ko so za posodobitev pristaniške infrastrukture – tudi naložbe v prevozne terminale in infrastrukturo – in za plovila, ki bodo te storitve zagotavljala, potrebne znatne naložbe; poudarja, da imajo pristanišča vlogo zbirnih mest na kopnem za energijo iz obnovljivih virov in s tem povezano logistiko ter vlogo vozlišč za omrežno povezovanje energije iz obnovljivih virov na morju in za čezmejne povezovalne daljnovode; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je treba zagotoviti trajnosten in odgovoren razvoj sektorja energije iz obnovljivih virov na morju, pri čemer je treba upoštevati pomembno vlogo pomorskega prometa in morskih pristanišč; poudarja, da bi bilo treba pri razvoju sektorja energije iz obnovljivih virov na morju upoštevati, da morajo biti plovne poti in koridorji ter sidrišča za ladijski promet varni, pa tudi prihodnjo vzpostavitev plovnih poti za dostop do pristanišč; poudarja, da so sodobna, trajnostna in inovativna pristanišča pomembna za montažo, proizvodnjo in vzdrževanje naprav za pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju, medtem ko so za posodobitev pristaniške infrastrukture – tudi naložbe v prevozne terminale in infrastrukturo – in za plovila, ki bodo te storitve zagotavljala, potrebne znatne naložbe; poudarja, da imajo pristanišča vlogo zbirnih mest na kopnem za energijo iz obnovljivih virov in s tem povezano logistiko ter vlogo vozlišč za omrežno povezovanje energije iz obnovljivih virov na morju in za čezmejne povezovalne daljnovode;

| 14. | poudarja, da bo dostop do energije iz obnovljivih virov na morju pomagal ozeleniti pristanišča, na primer ko se bo tako pridobljena energija uporabljala za oskrbo ladij med privezom, pristanišča pa se bodo razvila v vozlišča krožnega gospodarstva; poudarja, da bi morali biti pomorski prostorski načrti držav članic združljivi s prihodnjimi trendi, tudi z novimi prometnimi tokovi, novimi ladijskimi potmi in večjimi plovili, ter bi morali zagotoviti, da bo lahko energetska infrastruktura na morju soobstajala s pomorskimi prometnimi potmi, ribiško industrijo, shemami ločene plovbe, sidrišči, pomorskim dostopom in dejavnostmi ter razvojem pristanišč; je trdno prepričan, da je treba poskrbeti za najvišjo raven varnosti za ladje, ki plujejo blizu infrastrukture energije iz obnovljivih virov na morju, tudi z zadostno pokritostjo storitev za ladijski promet in zagotavljanjem plovil za nujno pomoč na tem območju; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da bo dostop do energije iz obnovljivih virov na morju pomagal ozeleniti pristanišča, na primer ko se bo tako pridobljena energija uporabljala za oskrbo ladij med privezom, pristanišča pa se bodo razvila v vozlišča krožnega gospodarstva; poudarja, da bi morali biti pomorski prostorski načrti držav članic združljivi s prihodnjimi trendi, tudi z novimi prometnimi tokovi, novimi ladijskimi potmi in večjimi plovili, ter bi morali zagotoviti, da bo lahko energetska infrastruktura na morju soobstajala s pomorskimi prometnimi potmi, ribiško industrijo, shemami ločene plovbe, sidrišči, pomorskim dostopom in dejavnostmi ter razvojem pristanišč; je trdno prepričan, da je treba poskrbeti za najvišjo raven varnosti za ladje, ki plujejo blizu infrastrukture energije iz obnovljivih virov na morju, tudi z zadostno pokritostjo storitev za ladijski promet in zagotavljanjem plovil za nujno pomoč na tem območju;

| 15. | pozdravlja predlog Komisije za pregled uredbe TEN-E, da bi dosegli cilj evropskega zelenega dogovora in prilagodili zakonodajo cilju 1,5 oC, ter pozdravlja njeno upoštevanje potreb in prednostnih nalog sektorja energije iz obnovljivih virov na morju; poudarja, da so za razvoj trajnostnih in učinkovitih hibridnih in radialnih vetrnih polj na morju za proizvodnjo, medsebojno povezovanje in prenos potrebni v prihodnost usmerjeno javno in zasebno načrtovanje in naložbe; meni, da mora regulativni okvir spodbujati predhodne naložbe; poudarja, da je treba zagotoviti uskladitev načrtov razvoja kopenskega in odobalnega omrežja, tudi z določitvijo zbirnih mest za priključke na morju in uporabo kopenskega omrežja; spodbuja države članice, naj pospešijo izgradnjo potrebne omrežne infrastrukture, da bi olajšali zeleni prehod, za katerega je elektrifikacija osrednjega pomena; priznava, da bo treba velike naložbe, ki se pogosto izvajajo sočasno, skrbno in natančno načrtovati; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja predlog Komisije za pregled uredbe TEN-E, da bi dosegli cilj evropskega zelenega dogovora in prilagodili zakonodajo cilju 1,5 o

| 16. | poudarja, da je treba skupaj določiti količino energije iz obnovljivih virov na morju, ki jo bodo države članice proizvedle v vsakem morskem bazenu v letih 2030, 2040 in 2050, in se dogovoriti o sodelovanju za zagotavljanje naložbene varnosti ter doseganje podnebnih in energetskih ciljev; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba skupaj določiti količino energije iz obnovljivih virov na morju, ki jo bodo države članice proizvedle v vsakem morskem bazenu v letih 2030, 2040 in 2050, in se dogovoriti o sodelovanju za zagotavljanje naložbene varnosti ter doseganje podnebnih in energetskih ciljev;

| 17. | priznava potencial energije iz obnovljivih virov na morju v vseh evropskih morskih bazenih ter poziva Komisijo in države članice, naj še naprej razvijajo ključne tehnologije za izkoriščanje te energije; |
| --- | --- |

17.

priznava potencial energije iz obnovljivih virov na morju v vseh evropskih morskih bazenih ter poziva Komisijo in države članice, naj še naprej razvijajo ključne tehnologije za izkoriščanje te energije;

| 18. | pozdravlja zavezo Komisije strategiji, da bo olajšala dialog o okoljski, gospodarski in socialni trajnosti energije iz obnovljivih virov na morju ter spodbujala izkustveno skupnost, v kateri lahko vsi deležniki, tudi industrija, nevladne organizacije, ribiči in znanstveniki, že v zgodnji fazi izmenjajo mnenja, izkušnje in delo v zvezi s skupnimi projekti; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja zavezo Komisije strategiji, da bo olajšala dialog o okoljski, gospodarski in socialni trajnosti energije iz obnovljivih virov na morju ter spodbujala izkustveno skupnost, v kateri lahko vsi deležniki, tudi industrija, nevladne organizacije, ribiči in znanstveniki, že v zgodnji fazi izmenjajo mnenja, izkušnje in delo v zvezi s skupnimi projekti;

| 19. | je seznanjen z morebitnimi prednostmi združitve proizvodnih obratov na morju in sredstev za prenos energije v razpisnih postopkih; poziva Komisijo in države članice, naj preučijo morebitne in možne izzive, povezane s tem razpisnim pristopom v polnem obsegu in ocenijo, ali se lahko uporabi za različne strukture; poudarja, da je treba pri tej analizi upoštevati morebitne izzive v zvezi z dodeljevanjem spodbud in optimalnim načrtovanjem odobalnih in kopenskih prenosnih omrežij; |
| --- | --- |

19.

je seznanjen z morebitnimi prednostmi združitve proizvodnih obratov na morju in sredstev za prenos energije v razpisnih postopkih; poziva Komisijo in države članice, naj preučijo morebitne in možne izzive, povezane s tem razpisnim pristopom v polnem obsegu in ocenijo, ali se lahko uporabi za različne strukture; poudarja, da je treba pri tej analizi upoštevati morebitne izzive v zvezi z dodeljevanjem spodbud in optimalnim načrtovanjem odobalnih in kopenskih prenosnih omrežij;

| 20. | opozarja, da nudi proizvodnja električne energije iz obnovljivih virov na morju tudi priložnost za proizvodnjo vodika iz obnovljivih virov, kot je navedeno v sporočilih Komisije COM(2020)0741, COM(2020)0299 in COM(2020)0301; |
| --- | --- |

20.

opozarja, da nudi proizvodnja električne energije iz obnovljivih virov na morju tudi priložnost za proizvodnjo vodika iz obnovljivih virov, kot je navedeno v sporočilih Komisije COM(2020)0741, COM(2020)0299 in COM(2020)0301;

| 21. | ugotavlja, da se različne tehnologije za energijo iz obnovljivih virov medsebojno dopolnjujejo, kar zadeva skupno infrastrukturo, sinergije v dobavni verigi in zanesljivejšo skupno proizvodnjo električne energije; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da se različne tehnologije za energijo iz obnovljivih virov medsebojno dopolnjujejo, kar zadeva skupno infrastrukturo, sinergije v dobavni verigi in zanesljivejšo skupno proizvodnjo električne energije;

| 22. | poudarja, da so potrebne naložbe v infrastrukturo, s katerimi bi podprli širitev sektorja energije iz obnovljivih virov na morju, zlasti naložbe v pristanišča, kjer bi bile nameščene večje vetrnice in sestavni deli, skrb za delovanje in vzdrževanje (vključno s prostori za usposabljanje) ter izgradnjo centrov za razgradnjo in proizvodnjo vetrne energije na morju, pritrjene na dno in tudi plavajoče; poudarja, da bo energija iz obnovljivih virov na morju postala izredno pomembna za zanesljivost oskrbe z energijo in da je treba sprejeti potrebne ukrepe za zaščito infrastrukture pred kibernetskimi napadi; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da so potrebne naložbe v infrastrukturo, s katerimi bi podprli širitev sektorja energije iz obnovljivih virov na morju, zlasti naložbe v pristanišča, kjer bi bile nameščene večje vetrnice in sestavni deli, skrb za delovanje in vzdrževanje (vključno s prostori za usposabljanje) ter izgradnjo centrov za razgradnjo in proizvodnjo vetrne energije na morju, pritrjene na dno in tudi plavajoče; poudarja, da bo energija iz obnovljivih virov na morju postala izredno pomembna za zanesljivost oskrbe z energijo in da je treba sprejeti potrebne ukrepe za zaščito infrastrukture pred kibernetskimi napadi;

Sodelovanje držav članic

Sodelovanje držav članic

| 23. | poudarja, da je sodelovanje držav članic bistveno za doseganje čim učinkovitejše uporabe virov energije na morju in upoštevati posebnosti posameznega območja; opozarja, da je pomembno sodelovanje na področju energetike v Severnem morju in da je treba k njemu ponovno pritegniti Združeno kraljestvo; ugotavlja, da bi bilo treba veljavni pravni okvir takšnega sodelovanja izboljšati za spodbujanje v zadostni meri; je prepričan, da izkoriščanje energije, proizvedene na morju, ne bo potekalo nemoteno, če države članice in medsebojno povezane države, ki niso članice EU, ne bodo izboljšale medsebojnega sodelovanja; poziva Komisijo in države članice, naj čim prej sprejmejo potrebne ukrepe; spodbuja države članice, naj nemudoma uskladijo in predložijo načrte za razvoj proizvodnje energije iz obnovljivih virov na morju; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je sodelovanje držav članic bistveno za doseganje čim učinkovitejše uporabe virov energije na morju in upoštevati posebnosti posameznega območja; opozarja, da je pomembno sodelovanje na področju energetike v Severnem morju in da je treba k njemu ponovno pritegniti Združeno kraljestvo; ugotavlja, da bi bilo treba veljavni pravni okvir takšnega sodelovanja izboljšati za spodbujanje v zadostni meri; je prepričan, da izkoriščanje energije, proizvedene na morju, ne bo potekalo nemoteno, če države članice in medsebojno povezane države, ki niso članice EU, ne bodo izboljšale medsebojnega sodelovanja; poziva Komisijo in države članice, naj čim prej sprejmejo potrebne ukrepe; spodbuja države članice, naj nemudoma uskladijo in predložijo načrte za razvoj proizvodnje energije iz obnovljivih virov na morju;

| 24. | poudarja, da bi bilo treba regionalno sodelovanje med državami članicami in sosednjimi državami na ravni morskih bazenov spodbujati s skupnim načrtovanjem, odpravo regulativnih ovir in pripravo regionalnih zemljevidov pomorske rabe prostora, ki so dostopni vsem deležnikom in se redno pregledujejo prek skupnega okvira za spremljanje; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da bi bilo treba regionalno sodelovanje med državami članicami in sosednjimi državami na ravni morskih bazenov spodbujati s skupnim načrtovanjem, odpravo regulativnih ovir in pripravo regionalnih zemljevidov pomorske rabe prostora, ki so dostopni vsem deležnikom in se redno pregledujejo prek skupnega okvira za spremljanje;

| 25. | pozdravlja namero Komisije, da se bo usklajevala z državami članicami, da bi podprla uporabo vsaj 100 MW energije valovanja in plimovanja do leta 2025 ter vsaj 1 GW do leta 2030; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja namero Komisije, da se bo usklajevala z državami članicami, da bi podprla uporabo vsaj 100 MW energije valovanja in plimovanja do leta 2025 ter vsaj 1 GW do leta 2030;

| 26. | pozdravlja predlog Komisije za uredbo o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 347/2013 ter podpira vzpostavitev enotne kontaktne točke za prednostni koridor odobalnega omrežja, ki bi morala olajšati usklajevanje med državami članicami in postopek izdaje dovoljenj za projekte energije iz obnovljivih virov na morju skupnega interesa; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja predlog Komisije za uredbo o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 347/2013 ter podpira vzpostavitev enotne kontaktne točke za prednostni koridor odobalnega omrežja, ki bi morala olajšati usklajevanje med državami članicami in postopek izdaje dovoljenj za projekte energije iz obnovljivih virov na morju skupnega interesa;

Daljinsko ogrevanje in hlajenje

Daljinsko ogrevanje in hlajenje

| 27. | ugotavlja, da lahko električna energija ter neposredno ogrevanje in hlajenje, proizvedeni z uporabo energije iz obnovljivih virov na morju, prispevajo k ekologizaciji vseh končnih uporab električne energije, kot so toplotne črpalke, s čimer se zmanjšajo in sčasoma odpravijo emisije toplogrednih plinov; poudarja, da se lahko energija iz obnovljivih virov na morju vključi v daljinsko ogrevanje s čisto električno energijo in toplotnimi črpalkami; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da lahko električna energija ter neposredno ogrevanje in hlajenje, proizvedeni z uporabo energije iz obnovljivih virov na morju, prispevajo k ekologizaciji vseh končnih uporab električne energije, kot so toplotne črpalke, s čimer se zmanjšajo in sčasoma odpravijo emisije toplogrednih plinov; poudarja, da se lahko energija iz obnovljivih virov na morju vključi v daljinsko ogrevanje s čisto električno energijo in toplotnimi črpalkami;

| 28. | poziva Komisijo, naj analizira najboljše prakse z utečenih trgov daljinskega ogrevanja in hlajenja v korist trgov v vzponu; poudarja, da države članice lahko povečajo zmogljivosti za shranjevanje ogrevanja in hlajenja ter tako spodbujati uporabo zelo spremenljive energije iz obnovljivih virov na morju; poudarja, da pomanjkanje podatkov in nepovezanost s strategijami prenove stavb na občinski ravni zavirata nadaljnje vključevanje obnovljivih virov energije na trge daljinskega ogrevanja in hlajenja; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj analizira najboljše prakse z utečenih trgov daljinskega ogrevanja in hlajenja v korist trgov v vzponu; poudarja, da države članice lahko povečajo zmogljivosti za shranjevanje ogrevanja in hlajenja ter tako spodbujati uporabo zelo spremenljive energije iz obnovljivih virov na morju; poudarja, da pomanjkanje podatkov in nepovezanost s strategijami prenove stavb na občinski ravni zavirata nadaljnje vključevanje obnovljivih virov energije na trge daljinskega ogrevanja in hlajenja;

| 29. | poudarja vlogo, ki jo imajo nacionalni in lokalni organi pri strateškem načrtovanju ogrevanja in hlajenja ter podpiranju energetskih operaterjev na daljavo z zmanjševanjem tveganja naložb in omogočanjem lažjega dostopa do neposrednega financiranja iz javnega sektorja; |
| --- | --- |

29.

poudarja vlogo, ki jo imajo nacionalni in lokalni organi pri strateškem načrtovanju ogrevanja in hlajenja ter podpiranju energetskih operaterjev na daljavo z zmanjševanjem tveganja naložb in omogočanjem lažjega dostopa do neposrednega financiranja iz javnega sektorja;

Raziskave in razvoj

Raziskave in razvoj

| 30. | meni, da morajo EU in države članice podpirati raziskave in razvoj na področju večnamenskih povezovalnih daljnovodov; poudarja, da je treba za te daljnovode oblikovati dolgoročen okvir, da bi učinkovito povezali trge na morju in celinske trge; poziva Komisijo, naj proizvajalce različne opreme podpre pri oblikovanju enotnega standarda, s katerim bi zagotovili kompatibilnost in interoperabilnost povezovalnih daljnovodov; poudarja, da je treba nove tehnologije, kot je tehnologija večnamenskih povezovalnih daljnovodov, zasnovati in preskusiti, dokazati njihove prednosti in zmanjšati z njimi povezana tveganja, da bi se lahko prej začele tržiti; poziva, naj se ustvarijo ustrezni okvirni pogoji, da bi se te tehnologije hitro razvile; |
| --- | --- |

30.

meni, da morajo EU in države članice podpirati raziskave in razvoj na področju večnamenskih povezovalnih daljnovodov; poudarja, da je treba za te daljnovode oblikovati dolgoročen okvir, da bi učinkovito povezali trge na morju in celinske trge; poziva Komisijo, naj proizvajalce različne opreme podpre pri oblikovanju enotnega standarda, s katerim bi zagotovili kompatibilnost in interoperabilnost povezovalnih daljnovodov; poudarja, da je treba nove tehnologije, kot je tehnologija večnamenskih povezovalnih daljnovodov, zasnovati in preskusiti, dokazati njihove prednosti in zmanjšati z njimi povezana tveganja, da bi se lahko prej začele tržiti; poziva, naj se ustvarijo ustrezni okvirni pogoji, da bi se te tehnologije hitro razvile;

| 31. | poziva Komisijo, države članice in zasebni sektor, naj več vlagajo v raziskave in razvoj na področju krožnega in naravovarstvenega načrtovanja za pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju, pa tudi na področju tehnologije za recikliranje in razstavljanje elektrarn za proizvodnjo te energije; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, države članice in zasebni sektor, naj več vlagajo v raziskave in razvoj na področju krožnega in naravovarstvenega načrtovanja za pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju, pa tudi na področju tehnologije za recikliranje in razstavljanje elektrarn za proizvodnjo te energije;

| 32. | poudarja, da je sektor EU za energijo iz obnovljivih virov na morju odvisen od uvoženih surovin in sestavnih delov za proizvodnjo ter da bi bilo treba njihovo dobavno verigo zaščititi; ponovno poudarja, da morajo dobavitelji uporabljati najvišje kakovostne zdravstvene, varnostne in okoljske standarde v skladu z evropskim certificiranjem in standardi; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je sektor EU za energijo iz obnovljivih virov na morju odvisen od uvoženih surovin in sestavnih delov za proizvodnjo ter da bi bilo treba njihovo dobavno verigo zaščititi; ponovno poudarja, da morajo dobavitelji uporabljati najvišje kakovostne zdravstvene, varnostne in okoljske standarde v skladu z evropskim certificiranjem in standardi;

| 33. | meni, da morajo EU in države članice podpreti raziskave in razvoj na področju plavajočih elektrarn na veter, plimovanje, valovanje in tokove na morju, ki jih je mogoče prilagoditi glede na različno stanje morskega dna v Evropi; v zvezi s tem poudarja tudi, da je treba podpreti raziskave in razvoj, usmerjene v razširitev in komercializacijo razogljičenja celotne vrednostne verige za pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju, pa tudi v tehnologije, ki energijo iz obnovljivih virov, npr. vetrno energijo, pridobljeno na morju, uporabljajo ter tako prispevajo k razogljičenju drugih sektorjev, ter raziskave in razvoj za povezovanje sektorjev; |
| --- | --- |

33.

meni, da morajo EU in države članice podpreti raziskave in razvoj na področju plavajočih elektrarn na veter, plimovanje, valovanje in tokove na morju, ki jih je mogoče prilagoditi glede na različno stanje morskega dna v Evropi; v zvezi s tem poudarja tudi, da je treba podpreti raziskave in razvoj, usmerjene v razširitev in komercializacijo razogljičenja celotne vrednostne verige za pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju, pa tudi v tehnologije, ki energijo iz obnovljivih virov, npr. vetrno energijo, pridobljeno na morju, uporabljajo ter tako prispevajo k razogljičenju drugih sektorjev, ter raziskave in razvoj za povezovanje sektorjev;

| 34. | poudarja, da je treba energijo iz obnovljivih virov na morju pridobivati tudi na globokomorskih območjih; poudarja tudi, da lahko s tehnologijo plavajočih elektrarn izkoriščamo višje in bolj stalne hitrosti vetra, poleg tega tovrstne turbine manj vplivajo na okolje in zmanjšajo pritisk pri obalnem načrtovanju; poziva Komisijo in države članice, naj na področju tehnologij, kot so plavajoče platforme, spodbujajo raziskave, razvoj, spremljanje in inovacije; poudarja, da ima EU izjemno priložnost, da postane vodilna v svetu na področju tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju, ki bodo ključnega pomena za razogljičenje; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je treba energijo iz obnovljivih virov na morju pridobivati tudi na globokomorskih območjih; poudarja tudi, da lahko s tehnologijo plavajočih elektrarn izkoriščamo višje in bolj stalne hitrosti vetra, poleg tega tovrstne turbine manj vplivajo na okolje in zmanjšajo pritisk pri obalnem načrtovanju; poziva Komisijo in države članice, naj na področju tehnologij, kot so plavajoče platforme, spodbujajo raziskave, razvoj, spremljanje in inovacije; poudarja, da ima EU izjemno priložnost, da postane vodilna v svetu na področju tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju, ki bodo ključnega pomena za razogljičenje;

| 35. | meni, da morajo biti ključni segmenti vrednostnih verig na področju energije iz obnovljivih virov v Evropi, saj bomo tako dosegli podnebne cilje EU in poskrbeli za znatne gospodarske koristi njenih prebivalcev; poziva k ustreznim ukrepom, s katerimi bi v dobavni verigi strategije za energijo iz obnovljivih virov ter v zakonodaji na tem področju podprli lokalne evropske elemente; |
| --- | --- |

35.

meni, da morajo biti ključni segmenti vrednostnih verig na področju energije iz obnovljivih virov v Evropi, saj bomo tako dosegli podnebne cilje EU in poskrbeli za znatne gospodarske koristi njenih prebivalcev; poziva k ustreznim ukrepom, s katerimi bi v dobavni verigi strategije za energijo iz obnovljivih virov ter v zakonodaji na tem področju podprli lokalne evropske elemente;

| 36. | pozdravlja, da sta se Komisija in Evropska investicijska banka zavezali, da bosta sodelovali z drugimi finančnimi institucijami ter prek programa InvestEU podprli strateške in bolj tvegane naložbe v pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju, in hkrati zagotovili, da bo EU ostala vodilna tehnološka sila; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja, da sta se Komisija in Evropska investicijska banka zavezali, da bosta sodelovali z drugimi finančnimi institucijami ter prek programa InvestEU podprli strateške in bolj tvegane naložbe v pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju, in hkrati zagotovili, da bo EU ostala vodilna tehnološka sila;

| 37. | poziva Komisijo in države članice, naj na podlagi evropskega zelenega dogovora z obsežnimi unijskimi sredstvi podprejo razvoj v sektorju energije iz obnovljivih virov na morju v najbolj oddaljenih regijah in na otokih, da bi čim bolj zmanjšali njihovo odvisnost od fosilnih goriv; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo in države članice, naj na podlagi evropskega zelenega dogovora z obsežnimi unijskimi sredstvi podprejo razvoj v sektorju energije iz obnovljivih virov na morju v najbolj oddaljenih regijah in na otokih, da bi čim bolj zmanjšali njihovo odvisnost od fosilnih goriv;

| 38. | poudarja, da bo za širše izkoriščanje energije iz obnovljivih virov na morju potrebno veliko visoko specializirane in kvalificirane delovne sile, ter Komisijo in države članice poziva, naj ustrezno ukrepajo, da ne bi začelo primanjkovati kvalificiranih delavcev, in sicer naj poskrbijo za privlačne delovne pogoje ter pri tem upoštevajo zdravje in varnost; podpira prizadevanja Komisije, da bi pristojnim nacionalnim in regionalnim organom pomagala pri oblikovanju in izvajanju programov izobraževanja in usposabljanja na področju izkoriščanja energije iz obnovljivih virov na morju, ter se zaveda, da je treba oblikovati nabor znanj na tem področju; poziva Komisijo, naj to področje vključi v svoj naslednji evropski program znanj in spretnosti, da bi posameznikom, multinacionalnim podjetjem ter malim in srednjim podjetjem pomagala pri pridobivanju potrebnih znanj in spretnosti v tem sektorju; poudarja, da je v zelo tehničnem okolju tega sektorja pomembno zaposlovanje žensk; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da bo za širše izkoriščanje energije iz obnovljivih virov na morju potrebno veliko visoko specializirane in kvalificirane delovne sile, ter Komisijo in države članice poziva, naj ustrezno ukrepajo, da ne bi začelo primanjkovati kvalificiranih delavcev, in sicer naj poskrbijo za privlačne delovne pogoje ter pri tem upoštevajo zdravje in varnost; podpira prizadevanja Komisije, da bi pristojnim nacionalnim in regionalnim organom pomagala pri oblikovanju in izvajanju programov izobraževanja in usposabljanja na področju izkoriščanja energije iz obnovljivih virov na morju, ter se zaveda, da je treba oblikovati nabor znanj na tem področju; poziva Komisijo, naj to področje vključi v svoj naslednji evropski program znanj in spretnosti, da bi posameznikom, multinacionalnim podjetjem ter malim in srednjim podjetjem pomagala pri pridobivanju potrebnih znanj in spretnosti v tem sektorju; poudarja, da je v zelo tehničnem okolju tega sektorja pomembno zaposlovanje žensk;

| 39. | meni, da je v celotnem projektnem ciklu ključnega pomena načrtovanje in razvoj pridobivanja energije iz obnovljivih virov na morju ter njena uporaba, in sicer na krožen in obnovljiv način; zlasti poudarja, da je treba kovine in minerale, ki so v precejšnjih količinah potrebni za rast tehnologij za proizvajanje energije iz obnovljivih virov, pridobivati odgovorno in po krožnem načelu; |
| --- | --- |

39.

meni, da je v celotnem projektnem ciklu ključnega pomena načrtovanje in razvoj pridobivanja energije iz obnovljivih virov na morju ter njena uporaba, in sicer na krožen in obnovljiv način; zlasti poudarja, da je treba kovine in minerale, ki so v precejšnjih količinah potrebni za rast tehnologij za proizvajanje energije iz obnovljivih virov, pridobivati odgovorno in po krožnem načelu;

| 40. | opozarja, da se ponuja pomembna priložnost za razvoj pridobivanja obnovljivega vodika na morju, to pa lahko prispeva k širšemu razvoju trga obnovljivega vodika; poziva Komisijo, naj oceni, kako bi lahko pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju prispevalo k razvoju proizvodnje obnovljivega vodika; |
| --- | --- |

40.

opozarja, da se ponuja pomembna priložnost za razvoj pridobivanja obnovljivega vodika na morju, to pa lahko prispeva k širšemu razvoju trga obnovljivega vodika; poziva Komisijo, naj oceni, kako bi lahko pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju prispevalo k razvoju proizvodnje obnovljivega vodika;

| 41. | poudarja, da so za obsežno uvedbo tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju pomembne zasebne in javne naložbe v ta sektor; ponovno poziva Komisijo, naj program Obzorje Evropa prilagodi, tako da bo primeren za razvoj, širitev in komercializacijo prelomnih tehnologij in inovacij v Uniji, da bi premostili vrzel med inovacijami in trženjem, in sicer naj poskrbi za financiranje tveganja pri projektih v zgodnji tehnološki fazi in predstavitvenih projektih ter oblikuje začetne vrednostne verige, da bi podprla razvoj raziskovalne infrastrukture, pri tem pa naj si prizadeva tudi za zmanjšanje sedanjega razkoraka med državami članicami; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da so za obsežno uvedbo tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju pomembne zasebne in javne naložbe v ta sektor; ponovno poziva Komisijo, naj program Obzorje Evropa prilagodi, tako da bo primeren za razvoj, širitev in komercializacijo prelomnih tehnologij in inovacij v Uniji, da bi premostili vrzel med inovacijami in trženjem, in sicer naj poskrbi za financiranje tveganja pri projektih v zgodnji tehnološki fazi in predstavitvenih projektih ter oblikuje začetne vrednostne verige, da bi podprla razvoj raziskovalne infrastrukture, pri tem pa naj si prizadeva tudi za zmanjšanje sedanjega razkoraka med državami članicami;

| 42. | poudarja, da imajo pridobljene kompetence na področju energije iz obnovljivih virov na morju in specializirano znanje visoko vrednost ter bi jih lahko izvažali v države, ki niso članice EU, s tem pa podprli izvoz storitev EU ter prispevali k blaženju podnebnih sprememb na svetovni ravni; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da imajo pridobljene kompetence na področju energije iz obnovljivih virov na morju in specializirano znanje visoko vrednost ter bi jih lahko izvažali v države, ki niso članice EU, s tem pa podprli izvoz storitev EU ter prispevali k blaženju podnebnih sprememb na svetovni ravni;

Dovoljenja in pomorsko prostorsko načrtovanje

Dovoljenja in pomorsko prostorsko načrtovanje

Poenostavitev izdajanja dovoljenj

Poenostavitev izdajanja dovoljenj

| 43. | poudarja, da je treba za uresničitev ciljev za leti 2030 in 2050 pospešeno uvajati energijo iz obnovljivih virov na morju; poudarja, da je treba za izkoriščanje potenciala teh virov potrebno bolj trajnostno upravljanje morskega prostora in obal; trdno verjame, da je treba za ustrezen proces pomorskega prostorskega načrtovanja sistematično skrbeti za udeležbo javnosti, tako da se bodo v njem upoštevala stališča vseh deležnikov in obalnih skupnosti; meni, da bo ogromno zanimanje za energijo iz obnovljivih virov na morju vse več akterjev spodbudilo k vlogi za pridobitev dovoljenja za njeno proizvodnjo; poziva države članice, naj brez odlašanja poenostavijo ustrezne postopke in uskladijo svoja prizadevanja, poleg tega jih spodbuja, naj uvedejo enotne kontaktne točke; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je treba za uresničitev ciljev za leti 2030 in 2050 pospešeno uvajati energijo iz obnovljivih virov na morju; poudarja, da je treba za izkoriščanje potenciala teh virov potrebno bolj trajnostno upravljanje morskega prostora in obal; trdno verjame, da je treba za ustrezen proces pomorskega prostorskega načrtovanja sistematično skrbeti za udeležbo javnosti, tako da se bodo v njem upoštevala stališča vseh deležnikov in obalnih skupnosti; meni, da bo ogromno zanimanje za energijo iz obnovljivih virov na morju vse več akterjev spodbudilo k vlogi za pridobitev dovoljenja za njeno proizvodnjo; poziva države članice, naj brez odlašanja poenostavijo ustrezne postopke in uskladijo svoja prizadevanja, poleg tega jih spodbuja, naj uvedejo enotne kontaktne točke;

| 44. | ugotavlja, da je postopek za začetek projektov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na morju počasen, zato ga je treba pospešiti, da bi do leta 2030 oziroma 2050 dosegli zastavljene cilje; ugotavlja, da bo racionalizacija postopkov in tehničnih standardov v državah članicah omogočila hitrejšo izvedbo; poziva države članice, naj vzpostavijo pregleden postopek in razmislijo o uvedbi rokov za izdajo dovoljenj, pri čemer naj upoštevajo potrebno okoljsko presojo in študije ter posvetovanje z deležniki, ter naj uvedejo roke za odobritev po predložitvi popolne dokumentacije, z rokom za odločitev; poudarja, da je pomembno skrajšati postopke, kjer je to potrebno, in sprejeti ukrepe, da bi se roki spoštovali; |
| --- | --- |

44.

ugotavlja, da je postopek za začetek projektov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na morju počasen, zato ga je treba pospešiti, da bi do leta 2030 oziroma 2050 dosegli zastavljene cilje; ugotavlja, da bo racionalizacija postopkov in tehničnih standardov v državah članicah omogočila hitrejšo izvedbo; poziva države članice, naj vzpostavijo pregleden postopek in razmislijo o uvedbi rokov za izdajo dovoljenj, pri čemer naj upoštevajo potrebno okoljsko presojo in študije ter posvetovanje z deležniki, ter naj uvedejo roke za odobritev po predložitvi popolne dokumentacije, z rokom za odločitev; poudarja, da je pomembno skrajšati postopke, kjer je to potrebno, in sprejeti ukrepe, da bi se roki spoštovali;

| 45. | poudarja, da bi bilo za razvoj objektov na morju pomembno predhodno odobreno izdajanje dovoljenj, ki bi prineslo veliko koristi, pa tudi postavitev veznih in prenosnih vodov, saj bi tako odpravili negotovost v zvezi s projekti in skrajšali njihovo izvedbo; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da bi bilo za razvoj objektov na morju pomembno predhodno odobreno izdajanje dovoljenj, ki bi prineslo veliko koristi, pa tudi postavitev veznih in prenosnih vodov, saj bi tako odpravili negotovost v zvezi s projekti in skrajšali njihovo izvedbo;

| 46. | meni, da je nadvse pomembno doseči široko javno soglasje o projektih izkoriščanja energije iz obnovljivih virov, in sicer z vključevanjem lokalnih akterjev, saj bi tako ljudje bolj sprejemali pridobivanje vetrne energije na morju in obsežno infrastrukturo, ki je za to potrebna; poziva, naj se v projekte na pregleden in konkreten način vključijo obalne skupnosti, tudi tiste, ki živijo v najbolj obrobnih regijah in na otokih, ter drugi deležniki; poudarja, da je treba utrditi zaupanje širše javnosti v to, da lahko z obnovljivimi viri energije postanemo energetsko neodvisni in dosežemo zanesljivo oskrbo z energijo; spodbuja Komisijo in države članice, naj vzpostavijo enotne kontaktne točke s poenostavljenimi informacijami o možnostih financiranja za predstavitvene projekte na področju prelomnih tehnologij pridobivanja energije iz obnovljivih virov na morju; |
| --- | --- |

46.

meni, da je nadvse pomembno doseči široko javno soglasje o projektih izkoriščanja energije iz obnovljivih virov, in sicer z vključevanjem lokalnih akterjev, saj bi tako ljudje bolj sprejemali pridobivanje vetrne energije na morju in obsežno infrastrukturo, ki je za to potrebna; poziva, naj se v projekte na pregleden in konkreten način vključijo obalne skupnosti, tudi tiste, ki živijo v najbolj obrobnih regijah in na otokih, ter drugi deležniki; poudarja, da je treba utrditi zaupanje širše javnosti v to, da lahko z obnovljivimi viri energije postanemo energetsko neodvisni in dosežemo zanesljivo oskrbo z energijo; spodbuja Komisijo in države članice, naj vzpostavijo enotne kontaktne točke s poenostavljenimi informacijami o možnostih financiranja za predstavitvene projekte na področju prelomnih tehnologij pridobivanja energije iz obnovljivih virov na morju;

Usklajevanje pomorskega prostorskega načrtovanja ter nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov

Usklajevanje pomorskega prostorskega načrtovanja ter nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov

| 47. | ugotavlja, da bo po ocenah za zagotovitev zmogljivosti vetrnih elektrarn na morju do leta 2050 v severnih morjih potrebno 2,8 % celotnega morskega prostora; meni, da bi lahko k uspešni dodelitvi morskega prostora prispevalo tudi to, da bi v postopek zgodaj vključili akterje, ki razvijajo proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na morju; poudarja, da bi bilo treba prostor za ta namen določiti v okviru skupnega pomorskega prostorskega načrtovanja in celostnega upravljanja obalnih območij, ki bi presegalo nacionalne meje; poziva, naj se ta postopek vodi pregledno in naj bodo regionalni pomorski prostorski načrti dostopni, saj bi tako omogočili zgodnje vključevanje vseh deležnikov; |
| --- | --- |

47.

ugotavlja, da bo po ocenah za zagotovitev zmogljivosti vetrnih elektrarn na morju do leta 2050 v severnih morjih potrebno 2,8 % celotnega morskega prostora; meni, da bi lahko k uspešni dodelitvi morskega prostora prispevalo tudi to, da bi v postopek zgodaj vključili akterje, ki razvijajo proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na morju; poudarja, da bi bilo treba prostor za ta namen določiti v okviru skupnega pomorskega prostorskega načrtovanja in celostnega upravljanja obalnih območij, ki bi presegalo nacionalne meje; poziva, naj se ta postopek vodi pregledno in naj bodo regionalni pomorski prostorski načrti dostopni, saj bi tako omogočili zgodnje vključevanje vseh deležnikov;

| 48. | opozarja na priporočila projekta za večnamensko uporabo v evropskih morjih, financiranega iz programa Obzorje 2020, ki preučuje možnosti takšne uporabe v petih morskih bazenih EU; opozarja na njegove smernice, v katerih poudarja, da trajnostni razvoj oceanov ne more več temeljiti na upravljanju enega samega sektorja, temveč je zanj potreben celovitejši in bolj integriran pristop, ter da večnamenska uporaba ne pomeni le skupne uporabe istega morskega prostora, temveč bi morala vključevati skupno uporabo infrastrukture in sredstev ter skupne dejavnosti; |
| --- | --- |

48.

opozarja na priporočila projekta za večnamensko uporabo v evropskih morjih, financiranega iz programa Obzorje 2020, ki preučuje možnosti takšne uporabe v petih morskih bazenih EU; opozarja na njegove smernice, v katerih poudarja, da trajnostni razvoj oceanov ne more več temeljiti na upravljanju enega samega sektorja, temveč je zanj potreben celovitejši in bolj integriran pristop, ter da večnamenska uporaba ne pomeni le skupne uporabe istega morskega prostora, temveč bi morala vključevati skupno uporabo infrastrukture in sredstev ter skupne dejavnosti;

| 49. | poudarja, da je treba za razvoj sektorja energije iz obnovljivih virov na morju nujno zagotoviti dovolj prostora, in meni, da bi bilo treba večnamensko uporabo proaktivno spodbujati, tudi prek javnih regulativnih organov in ustreznih podpornih programov, ter da bi morali pri tem iti precej dlje od zgolj iskanja rešitev v okviru prostorskega načrtovanja; je seznanjen, da so bile države članice pri pripravi svojih pomorskih prostorskih načrtov pozvane ne le k temu, da se oprejo na najboljše razpoložljive podatke in poskrbijo za široko sodelovanja javnosti, temveč tudi, da poiščejo priložnosti za soobstoj pomorskih dejavnosti na istem prostoru; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je treba za razvoj sektorja energije iz obnovljivih virov na morju nujno zagotoviti dovolj prostora, in meni, da bi bilo treba večnamensko uporabo proaktivno spodbujati, tudi prek javnih regulativnih organov in ustreznih podpornih programov, ter da bi morali pri tem iti precej dlje od zgolj iskanja rešitev v okviru prostorskega načrtovanja; je seznanjen, da so bile države članice pri pripravi svojih pomorskih prostorskih načrtov pozvane ne le k temu, da se oprejo na najboljše razpoložljive podatke in poskrbijo za široko sodelovanja javnosti, temveč tudi, da poiščejo priložnosti za soobstoj pomorskih dejavnosti na istem prostoru;

| 50. | je seznanjen, da so morale države članice v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999 do 31. decembra 2019 predložiti nacionalne energetske in podnebne načrte, vsaki dve leti pa morajo pripraviti tudi poročilo o napredku; je seznanjen, da so morale države članice v skladu z Direktivo 2014/89/EU do 31. marca 2021 pripraviti pomorske prostorske načrte; obžaluje, da svojih pomorskih prostorskih načrtov še niso predložile vse države članice, in poziva Komisijo, naj ukrepa; meni, da utegnejo biti nacionalni energetski in podnebni načrti ter pomorski prostorski načrti med seboj nezdružljivi z vidika dodelitve prostora; poudarja, da je treba nujno uskladiti direktivo o pomorskem prostorskem načrtovanju in uredbo o nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, pa tudi drugo ustrezno zakonodajo EU; poziva države članice, naj nemudoma uskladijo in predložijo načrte za razvoj proizvodnje energije iz obnovljivih virov na morju do leta 2030 in po tem; |
| --- | --- |

50.

je seznanjen, da so morale države članice v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999 do 31. decembra 2019 predložiti nacionalne energetske in podnebne načrte, vsaki dve leti pa morajo pripraviti tudi poročilo o napredku; je seznanjen, da so morale države članice v skladu z Direktivo 2014/89/EU do 31. marca 2021 pripraviti pomorske prostorske načrte; obžaluje, da svojih pomorskih prostorskih načrtov še niso predložile vse države članice, in poziva Komisijo, naj ukrepa; meni, da utegnejo biti nacionalni energetski in podnebni načrti ter pomorski prostorski načrti med seboj nezdružljivi z vidika dodelitve prostora; poudarja, da je treba nujno uskladiti direktivo o pomorskem prostorskem načrtovanju in uredbo o nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, pa tudi drugo ustrezno zakonodajo EU; poziva države članice, naj nemudoma uskladijo in predložijo načrte za razvoj proizvodnje energije iz obnovljivih virov na morju do leta 2030 in po tem;

| 51. | ob tem pozdravlja, da je namen strategije postaviti dolgoročen okvir, ki bo omogočal smotrn soobstoj infrastrukture na morju in drugih oblik rabe morskega prostora ter pomagal varovati okolje; |
| --- | --- |

51.

ob tem pozdravlja, da je namen strategije postaviti dolgoročen okvir, ki bo omogočal smotrn soobstoj infrastrukture na morju in drugih oblik rabe morskega prostora ter pomagal varovati okolje;

| 52. | poziva Komisijo in države članice, naj pri načrtovanju in vzpostavitvi energetske zmogljivosti od 300 GW do 450 GW iz obnovljivih virov na morju do leta 2050 uporabijo celovit in celosten pristop, pri katerem se bo upošteval ves življenjski cikel; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo in države članice, naj pri načrtovanju in vzpostavitvi energetske zmogljivosti od 300 GW do 450 GW iz obnovljivih virov na morju do leta 2050 uporabijo celovit in celosten pristop, pri katerem se bo upošteval ves življenjski cikel;

| 53. | poziva Komisijo, naj izvede analizo vplivov razgradnje objektov na morju in po potrebi sprejme strategijo EU za trajnostno razgradnjo infrastrukture na morju, da bi čim bolj zmanjšali okoljske, varnostne in gospodarske vplive; poudarja, da bi morala v tej strategiji obravnavati tako razgradnjo obstoječe infrastrukture kot dejavnosti razgradnje v prihodnosti; poudarja, da bo pravni okvir na ravni EU v prihodnosti potreben le, če bo analiza pokazala, da imajo sedanji pravni okvir in instrumenti v državah članicah EU znatne pomanjkljivosti; poziva Komisijo, naj vzpostavi preprost okvir za spremljanje, na podlagi katerega bi lahko zagotovili pregledno in učinkovito poročanje o napredku pri uvajanju energije iz obnovljivih virov na morju, saj bi se tako pokazalo, ali so države članice na dobri poti, da dosežejo cilje glede gigavatne proizvodne zmogljivosti za leti 2030 in 2050; meni, da bi morala Komisija Parlamentu v skladu z zahtevami glede poročanja iz direktive o obnovljivih virih energije poročati, ali je uvajanje energije iz obnovljivih virov na dobri poti; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, naj izvede analizo vplivov razgradnje objektov na morju in po potrebi sprejme strategijo EU za trajnostno razgradnjo infrastrukture na morju, da bi čim bolj zmanjšali okoljske, varnostne in gospodarske vplive; poudarja, da bi morala v tej strategiji obravnavati tako razgradnjo obstoječe infrastrukture kot dejavnosti razgradnje v prihodnosti; poudarja, da bo pravni okvir na ravni EU v prihodnosti potreben le, če bo analiza pokazala, da imajo sedanji pravni okvir in instrumenti v državah članicah EU znatne pomanjkljivosti; poziva Komisijo, naj vzpostavi preprost okvir za spremljanje, na podlagi katerega bi lahko zagotovili pregledno in učinkovito poročanje o napredku pri uvajanju energije iz obnovljivih virov na morju, saj bi se tako pokazalo, ali so države članice na dobri poti, da dosežejo cilje glede gigavatne proizvodne zmogljivosti za leti 2030 in 2050; meni, da bi morala Komisija Parlamentu v skladu z zahtevami glede poročanja iz direktive o obnovljivih virih energije poročati, ali je uvajanje energije iz obnovljivih virov na dobri poti;

| 54. | poziva, naj se do leta 2025 na ravni EU prepove odlaganje lopatic razgrajenih vetrnih turbin na odlagališčih, da bi zagotovili krožnost, čim bolj zmanjšali negativne okoljske vplive na tla in oceane ter varstvo tal povečali; |
| --- | --- |

54.

poziva, naj se do leta 2025 na ravni EU prepove odlaganje lopatic razgrajenih vetrnih turbin na odlagališčih, da bi zagotovili krožnost, čim bolj zmanjšali negativne okoljske vplive na tla in oceane ter varstvo tal povečali;

Zasnova trga

Zasnova trga

| 55. | poudarja, da uvajanje energije iz obnovljivih virov temelji na ustreznem izvajanju dobro zasnovanih tržnih pravil in na stabilnem regulativnem okviru, saj gre pri tem za dolgotrajne naložbe; poudarja, da so se stroški proizvajanja vetrne energije na morju v zadnjih dveh desetletjih močno znižali, zato poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo najboljše možne okvirne pogoje za tržno usmerjen razvoj proizvodnje te energije; poudarja, da brez čimprejšnje opustitve fosilnih goriv in subvencij za ta goriva ter brez znatno večje proizvodnje vetrne energije na morju ne bo mogoče uresničiti ciljev glede energije iz obnovljivih virov in omejiti globalnega segrevanja na manj kot 1,5 oC do konca stoletja; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da uvajanje energije iz obnovljivih virov temelji na ustreznem izvajanju dobro zasnovanih tržnih pravil in na stabilnem regulativnem okviru, saj gre pri tem za dolgotrajne naložbe; poudarja, da so se stroški proizvajanja vetrne energije na morju v zadnjih dveh desetletjih močno znižali, zato poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo najboljše možne okvirne pogoje za tržno usmerjen razvoj proizvodnje te energije; poudarja, da brez čimprejšnje opustitve fosilnih goriv in subvencij za ta goriva ter brez znatno večje proizvodnje vetrne energije na morju ne bo mogoče uresničiti ciljev glede energije iz obnovljivih virov in omejiti globalnega segrevanja na manj kot 1,5 o

| 56. | poziva, naj se oceni porazdelitev stroškov in koristi med proizvodnjo in prenosom energije iz obnovljivih virov na morju, ki mora biti vzdržna in družbenogospodarsko sprejemljiva, pri tem pa naj se razvijalcem zagotovijo ustrezne pobude in stabilen regulativni okvir; poudarja, da negotovost glede porazdelitve stroškov in koristi podjetja odvrača od projektov za pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju; poziva Komisijo, naj čim prej objavi smernice EU o porazdelitvi stroškov in koristi hibridnih projektov na morju; |
| --- | --- |

56.

poziva, naj se oceni porazdelitev stroškov in koristi med proizvodnjo in prenosom energije iz obnovljivih virov na morju, ki mora biti vzdržna in družbenogospodarsko sprejemljiva, pri tem pa naj se razvijalcem zagotovijo ustrezne pobude in stabilen regulativni okvir; poudarja, da negotovost glede porazdelitve stroškov in koristi podjetja odvrača od projektov za pridobivanje energije iz obnovljivih virov na morju; poziva Komisijo, naj čim prej objavi smernice EU o porazdelitvi stroškov in koristi hibridnih projektov na morju;

| 57. | poudarja, da lahko obstoječi instrumenti financiranja EU, kot je instrument za povezovanje Evrope, podprejo mobilizacijo sredstev, ki bi bila potrebna za spodbujanje čezmejnih rešitev in skupnih projektov znotraj EU na področju energije iz obnovljivih virov; ugotavlja, da bi lahko instrument za povezovanje Evrope uporabili za prepoznavanje potencialnih območij za razvoj proizvodnje energije na morju ter financirali potrebne študije in gradbena dela za projekte, pri katerih bi sodelovali dve ali več držav članic EU; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da lahko obstoječi instrumenti financiranja EU, kot je instrument za povezovanje Evrope, podprejo mobilizacijo sredstev, ki bi bila potrebna za spodbujanje čezmejnih rešitev in skupnih projektov znotraj EU na področju energije iz obnovljivih virov; ugotavlja, da bi lahko instrument za povezovanje Evrope uporabili za prepoznavanje potencialnih območij za razvoj proizvodnje energije na morju ter financirali potrebne študije in gradbena dela za projekte, pri katerih bi sodelovali dve ali več držav članic EU;

| 58. | poziva Komisijo, naj, kjer je to ustrezno, spodbuja države članice, da bi projekte na področju energije iz obnovljivih virov na morju vključile v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost ter v druge nacionalne programe, ki se financirajo iz skladov EU; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, naj, kjer je to ustrezno, spodbuja države članice, da bi projekte na področju energije iz obnovljivih virov na morju vključile v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost ter v druge nacionalne programe, ki se financirajo iz skladov EU;

| 59. | poziva k reviziji veljavne zakonodaje o trgih električne energije v EU, da bi spodbudili uvajanje energije iz obnovljivih virov na morju in odpravili umetne trgovinske ovire, fiksne cene, subvencije in druge mehanizme, ki trg izkrivljajo in preprečujejo nadaljnje uspešno vključevanje iz obnovljivih virov na morju; poziva Komisijo in države članice, naj skrbno preučijo, ali bi bilo smiselno vzpostaviti namenska trgovalna območja za energijo iz obnovljivih virov na morju, preučijo pa naj tudi, ali so obstoječa trgovalna območja primerna za to, da bi vanje vključili vse večje zmogljivosti za proizvodnjo te energije; poziva Komisijo, naj ugotovi, kateri obstoječi regulativni mehanizmi uspešno spodbujajo vključevanje energije iz obnovljivih virov na morju v dobro delujoč energetski trg, pri tem pa naj spodbuja izvajanje hibridnih projektov in nove oblike sodelovanja, saj bi model, primeren za prihodnost, moral vsebovati te elemente; poziva Komisijo, naj preuči, kako izboljšati pogoje za razvoj hibridnih projektov, da bi omogočili boljše in hitrejše izvajanje tovrstnih projektov na področju energije iz obnovljivih virov na morju, ter kako doseči večjo prožnost pri zahtevah – vključno z uvedbo novih kategorij sredstev –, da bi spodbujali inovacije, zlasti za vetrne elektrarne na morju, ki so povezane s povezovalnimi daljnovodi za dva ali več trgov; priznava, da bi morali pri tarifah upoštevati tveganje, povezano z vlaganjem v zgodnje uvajanje nove tehnologije v tem sektorju; |
| --- | --- |

59.

poziva k reviziji veljavne zakonodaje o trgih električne energije v EU, da bi spodbudili uvajanje energije iz obnovljivih virov na morju in odpravili umetne trgovinske ovire, fiksne cene, subvencije in druge mehanizme, ki trg izkrivljajo in preprečujejo nadaljnje uspešno vključevanje iz obnovljivih virov na morju; poziva Komisijo in države članice, naj skrbno preučijo, ali bi bilo smiselno vzpostaviti namenska trgovalna območja za energijo iz obnovljivih virov na morju, preučijo pa naj tudi, ali so obstoječa trgovalna območja primerna za to, da bi vanje vključili vse večje zmogljivosti za proizvodnjo te energije; poziva Komisijo, naj ugotovi, kateri obstoječi regulativni mehanizmi uspešno spodbujajo vključevanje energije iz obnovljivih virov na morju v dobro delujoč energetski trg, pri tem pa naj spodbuja izvajanje hibridnih projektov in nove oblike sodelovanja, saj bi model, primeren za prihodnost, moral vsebovati te elemente; poziva Komisijo, naj preuči, kako izboljšati pogoje za razvoj hibridnih projektov, da bi omogočili boljše in hitrejše izvajanje tovrstnih projektov na področju energije iz obnovljivih virov na morju, ter kako doseči večjo prožnost pri zahtevah – vključno z uvedbo novih kategorij sredstev –, da bi spodbujali inovacije, zlasti za vetrne elektrarne na morju, ki so povezane s povezovalnimi daljnovodi za dva ali več trgov; priznava, da bi morali pri tarifah upoštevati tveganje, povezano z vlaganjem v zgodnje uvajanje nove tehnologije v tem sektorju;

| 60. | poudarja, da je potrebna zasnova trga, ki bo popolnoma združljiva s proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na morju, za to pa je potrebna tudi optimalna konfiguracija trgovalnega območja za to energijo; meni, da bi bilo treba infrastrukturo za prenos te energije urediti na podlagi pravil o pravni ločitvi, pri čemer bi morali jasno ločiti vloge in odgovornost v smislu sistemske odgovornosti, omogočiti dostop tretjim stranem ter poskrbeti za pregledne tarife in pogoje, saj bi to prispevalo k enotnemu trgu in energetski uniji; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da je potrebna zasnova trga, ki bo popolnoma združljiva s proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na morju, za to pa je potrebna tudi optimalna konfiguracija trgovalnega območja za to energijo; meni, da bi bilo treba infrastrukturo za prenos te energije urediti na podlagi pravil o pravni ločitvi, pri čemer bi morali jasno ločiti vloge in odgovornost v smislu sistemske odgovornosti, omogočiti dostop tretjim stranem ter poskrbeti za pregledne tarife in pogoje, saj bi to prispevalo k enotnemu trgu in energetski uniji;

| 61. | priznava, da je treba za prehod na čisto energijo upoštevati trajnost in ogljični odtis celotne vrednostne verige pri izkoriščanju obnovljivih virov energije in uporabi drugih energetskih tehnologij; poudarja, da bi morali razpisni postopki na področju energije iz obnovljivih virov na morju vključevati trajnostna merila; |
| --- | --- |

61.

priznava, da je treba za prehod na čisto energijo upoštevati trajnost in ogljični odtis celotne vrednostne verige pri izkoriščanju obnovljivih virov energije in uporabi drugih energetskih tehnologij; poudarja, da bi morali razpisni postopki na področju energije iz obnovljivih virov na morju vključevati trajnostna merila;

| 62. | priznava, da bo imel obnovljivi vodik ključno vlogo pri prizadevanju EU za ogljično nevtralnost do leta 2050; poudarja, da bo imel sektor energije iz obnovljivih virov na morju zaradi obsega projektov in velikih zmogljivosti ključno vlogo pri pospeševanju proizvodnje obnovljivega vodika; meni, da je treba podpreti raziskave in razvoj, da bi industrijo spodbudili k uporabi obnovljivega vodika na trgu, in sicer prek velikih komercialnih projektov, s katerimi bi ustvarili realno stalno povpraševanje v sektorjih, v katerih je težko zmanjšati emisije; |
| --- | --- |

62.

priznava, da bo imel obnovljivi vodik ključno vlogo pri prizadevanju EU za ogljično nevtralnost do leta 2050; poudarja, da bo imel sektor energije iz obnovljivih virov na morju zaradi obsega projektov in velikih zmogljivosti ključno vlogo pri pospeševanju proizvodnje obnovljivega vodika; meni, da je treba podpreti raziskave in razvoj, da bi industrijo spodbudili k uporabi obnovljivega vodika na trgu, in sicer prek velikih komercialnih projektov, s katerimi bi ustvarili realno stalno povpraševanje v sektorjih, v katerih je težko zmanjšati emisije;

o

o o

| 63. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

63.

naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 275, 25.10.2003, str. 32.

1

(2)  UL L 257, 28.8.2014, str. 135.

2

(3)  UL L 328, 21.12.2018, str. 82.

3

(4)  UL L 115, 25.4.2013, str. 39.

4

(5)  UL L 348, 20.12.2013, str. 129.

5

(6)  UL L 328, 21.12.2018, str. 1.

6

(7)  UL C 463, 21.12.2018, str. 10.

7

(8)  UL C 23, 21.1.2021, str. 116.

8

(9)  UL C 270, 7.7.2021, str. 2.

9

(10)  UL C 371, 15.9.2021, str. 58.

10

(11)  UL C 425, 20.10.2021, str. 43.

11

(12)  UL C 15, 12.1.2022, str. 56.

12

(13)  UL C 15, 12.1.2022, str. 45.

13

(14)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0338.

14

(15)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0277.

15

(16)  SWD(2020)0176.

16

---

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/78 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/78

---

P9_TA(2022)0033

Ocena izvajanja člena 50 PEU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 o oceni izvajanja člena 50 PEU (2020/2136(INI))

(2022/C 342/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter zlasti členov 50 in 8, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter zlasti členov 50 in 8,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti člena 218 Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti člena 218 Pogodbe,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju uradnega obvestila Združenega kraljestva z dne 29. marca 2017 Evropskemu svetu o nameri, da izstopi iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo v skladu s členom 50(2) Pogodbe o Evropski uniji in členom 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju uradnega obvestila Združenega kraljestva z dne 29. marca 2017 Evropskemu svetu o nameri, da izstopi iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo v skladu s členom 50(2) Pogodbe o Evropski uniji in členom 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju smernic Evropskega sveta (člen 50) z dne 29. aprila 2017 po uradnem obvestilu Združenega kraljestva na podlagi člena 50 PEU, z dne 15. decembra 2017 za drugo fazo pogajanj o brexitu in z dne 23. marca 2018 o okviru za prihodnje odnose EU z Združenim kraljestvom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Evropskega sveta (člen 50) z dne 29. aprila 2017 po uradnem obvestilu Združenega kraljestva na podlagi člena 50 PEU, z dne 15. decembra 2017 za drugo fazo pogajanj o brexitu in z dne 23. marca 2018 o okviru za prihodnje odnose EU z Združenim kraljestvom,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 22. maja 2017 o določitvi smernic za pogajanja o sporazumu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o podrobnostih njegovega izstopa iz Evropske unije in Sklepa Sveta z dne 29. januarja 2018 o dopolnitvi Sklepa Sveta z dne 22. maja 2017 o pooblastilu za začetek pogajanj z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o sporazumu o podrobnostih njegovega izstopa iz Evropske unije, v katerem so določene dodatne pogajalske smernice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 22. maja 2017 o določitvi smernic za pogajanja o sporazumu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o podrobnostih njegovega izstopa iz Evropske unije in Sklepa Sveta z dne 29. januarja 2018 o dopolnitvi Sklepa Sveta z dne 22. maja 2017 o pooblastilu za začetek pogajanj z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o sporazumu o podrobnostih njegovega izstopa iz Evropske unije, v katerem so določene dodatne pogajalske smernice,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/266 z dne 25. februarja 2020 o pooblastilu za začetek pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (1) in direktiv iz dodatka k sklepu za pogajanja o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska, ki so bili objavljeni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/266 z dne 25. februarja 2020 o pooblastilu za začetek pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (1) in direktiv iz dodatka k sklepu za pogajanja o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska, ki so bili objavljeni,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 5. aprila 2017 o pogajanjih z Združenim kraljestvom po uradnem obvestilu, da namerava izstopiti iz Evropske unije (2), z dne 3. oktobra 2017 o stanju pogajanj z Združenim kraljestvom (3), z dne 13. decembra 2017 o stanju pogajanj z Združenim kraljestvom (4), z dne 14. marca 2018 o smernicah za okvir prihodnjih odnosov med EU in Združenim kraljestvom (5), z dne 18. septembra 2019 o stanju glede izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (6), z dne 15. januarja 2020 o izvajanju in spremljanju določb o državljanskih pravicah v sporazumu o izstopu Združenega kraljestva (7) ter z dne 12. februarja 2020 o predlaganem mandatu za pogajanja o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 5. aprila 2017 o pogajanjih z Združenim kraljestvom po uradnem obvestilu, da namerava izstopiti iz Evropske unije (2), z dne 3. oktobra 2017 o stanju pogajanj z Združenim kraljestvom (3), z dne 13. decembra 2017 o stanju pogajanj z Združenim kraljestvom (4), z dne 14. marca 2018 o smernicah za okvir prihodnjih odnosov med EU in Združenim kraljestvom (5), z dne 18. septembra 2019 o stanju glede izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (6), z dne 15. januarja 2020 o izvajanju in spremljanju določb o državljanskih pravicah v sporazumu o izstopu Združenega kraljestva (7) ter z dne 12. februarja 2020 o predlaganem mandatu za pogajanja o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (8),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 18. junija 2020 glede pogajanj o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 18. junija 2020 glede pogajanj o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (9),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 29. januarja 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 29. januarja 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (10),

| — | ob upoštevanju izjave Komisije za plenarno zasedanje Evropskega parlamenta 16. aprila 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Komisije za plenarno zasedanje Evropskega parlamenta 16. aprila 2019,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (11) (v nadaljnjem besedilu: sporazum o izstopu) ter spremljajoče politične izjave o okviru prihodnjih odnosov med Evropsko unijo in Združenim kraljestvom (12) (v nadaljnjem besedilu: politična izjava), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (11) (v nadaljnjem besedilu: sporazum o izstopu) ter spremljajoče politične izjave o okviru prihodnjih odnosov med Evropsko unijo in Združenim kraljestvom (12) (v nadaljnjem besedilu: politična izjava),

| — | ob upoštevanju Sklepa Evropskega sveta (EU) 2018/937 z dne 28. junija 2018 o sestavi Evropskega parlamenta (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Evropskega sveta (EU) 2018/937 z dne 28. junija 2018 o sestavi Evropskega parlamenta (13),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 10. decembra 2018 v zadevi Andy Wightman in drugi proti Secretary of State for Exiting the European Union, C-621/18, ECLI:EU:C:2018:999, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 10. decembra 2018 v zadevi Andy Wightman in drugi proti Secretary of State for Exiting the European Union, C-621/18, ECLI:EU:C:2018:999,

| — | ob upoštevanju poglobljene študije službe Evropskega parlamenta za raziskave iz novembra 2020 z naslovom „Article 50 TEU in practice: How the EU has applied the ‚exit‘ clause“ (Člen 50 v praksi: kako je EU uporabila izhodno klavzulo), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poglobljene študije službe Evropskega parlamenta za raziskave iz novembra 2020 z naslovom „Article 50 TEU in practice: How the EU has applied the ‚exit‘ clause“ (Člen 50 v praksi: kako je EU uporabila izhodno klavzulo),

| — | ob upoštevanju študije iz marca 2021 z naslovom „Interpretation and implementation of Article 50 TEU – Legal and institutional assessment“ (Razlaga in izvajanje člena 50 PEU – pravna in institucionalna ocena), ki jo je naročil tematski sektor Evropskega parlamenta za pravice državljanov in ustavne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz marca 2021 z naslovom „Interpretation and implementation of Article 50 TEU – Legal and institutional assessment“ (Razlaga in izvajanje člena 50 PEU – pravna in institucionalna ocena), ki jo je naročil tematski sektor Evropskega parlamenta za pravice državljanov in ustavne zadeve,

| — | ob upoštevanju sporazuma iz Belfasta z dne 10. aprila 1998, ki so ga podpisale vlada Združenega kraljestva, vlada Irske in drugi udeleženci večstranskih pogajanj (velikonočni sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma iz Belfasta z dne 10. aprila 1998, ki so ga podpisale vlada Združenega kraljestva, vlada Irske in drugi udeleženci večstranskih pogajanj (velikonočni sporazum),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za zunanje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za zunanje zadeve,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za mednarodno trgovino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za mednarodno trgovino,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A9-0357/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A9-0357/2021),

| A. | ker je cilj tega poročila analizirati, kako so se določbe člena 50 PEU razlagale in uporabile ter kako je bil organiziran in izveden postopek za izstop Združenega kraljestva iz EU v skladu s tem členom, vključno z izkušnjami, pridobljenimi v zvezi s pravom EU in delovanjem Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker je cilj tega poročila analizirati, kako so se določbe člena 50 PEU razlagale in uporabile ter kako je bil organiziran in izveden postopek za izstop Združenega kraljestva iz EU v skladu s tem členom, vključno z izkušnjami, pridobljenimi v zvezi s pravom EU in delovanjem Evropske unije;

| B. | ker razmisleki o izvajanju člena 50 PEU prispevajo k boljšemu razumevanju ključnih elementov ustavne identitete EU, načel, na katerih temelji evropsko povezovanje, pomena avtonomije odločanja in pravice do zakonskega urejanja, kar se bo upoštevalo pri prihodnjih spremembah Pogodb; |
| --- | --- |

B.

ker razmisleki o izvajanju člena 50 PEU prispevajo k boljšemu razumevanju ključnih elementov ustavne identitete EU, načel, na katerih temelji evropsko povezovanje, pomena avtonomije odločanja in pravice do zakonskega urejanja, kar se bo upoštevalo pri prihodnjih spremembah Pogodb;

| C. | ker sta bili s členom 50 PEU rešeni predhodna negotovost in dvoumnost v zvezi s pravico do izstopa iz EU, saj je z njim državam članicam izrecno priznana enostranska pravica do izstopa, pri čemer je edini pogoj, da spoštujejo nacionalna ustavna pravila; |
| --- | --- |

C.

ker sta bili s členom 50 PEU rešeni predhodna negotovost in dvoumnost v zvezi s pravico do izstopa iz EU, saj je z njim državam članicam izrecno priznana enostranska pravica do izstopa, pri čemer je edini pogoj, da spoštujejo nacionalna ustavna pravila;

| D. | ker člen 50 PEU, ki izrecno določa izstop v skladu s pravom EU, določa edini postopek, po katerem lahko država članica zakonito izstopi iz EU; |
| --- | --- |

D.

ker člen 50 PEU, ki izrecno določa izstop v skladu s pravom EU, določa edini postopek, po katerem lahko država članica zakonito izstopi iz EU;

| E. | ker v členu 50 PEU niso obravnavani številni vidiki, ki so se pojavili v procesu izstopa Združenega kraljestva iz Unije, ali so ti vidiki nejasni; |
| --- | --- |

E.

ker v členu 50 PEU niso obravnavani številni vidiki, ki so se pojavili v procesu izstopa Združenega kraljestva iz Unije, ali so ti vidiki nejasni;

| F. | ker člen 50 PEU ne določa nobenih formalnih zahtev za uradno obvestilo o nameravanem izstopu iz Unije ali glede roka ali preklica takega obvestila; ker člen 50 PEU izrecno ne predvideva možnosti prehodne ureditve; |
| --- | --- |

F.

ker člen 50 PEU ne določa nobenih formalnih zahtev za uradno obvestilo o nameravanem izstopu iz Unije ali glede roka ali preklica takega obvestila; ker člen 50 PEU izrecno ne predvideva možnosti prehodne ureditve;

| G. | ker člen 50 PEU ne opredeljuje posebnih zahtev za morebitno podaljšanje dveletnega obdobja iz člena 50(3) PEU, kar omogoča prožnost v pogajalskem procesu; |
| --- | --- |

G.

ker člen 50 PEU ne opredeljuje posebnih zahtev za morebitno podaljšanje dveletnega obdobja iz člena 50(3) PEU, kar omogoča prožnost v pogajalskem procesu;

| H. | ker člen 50 PEU potrjuje, da je članstvo v EU prostovoljno, kar pomeni, da države članice ni mogoče prisiliti, da ostane v EU ali iz nje izstopi; ker je odločitev o izstopu iz Unije suverena odločitev države članice, sprejeta v skladu z njenim notranjim ustavnim redom; |
| --- | --- |

H.

ker člen 50 PEU potrjuje, da je članstvo v EU prostovoljno, kar pomeni, da države članice ni mogoče prisiliti, da ostane v EU ali iz nje izstopi; ker je odločitev o izstopu iz Unije suverena odločitev države članice, sprejeta v skladu z njenim notranjim ustavnim redom;

| I. | ker načelo lojalnega sodelovanja zahteva, da se obvestilo vroči takoj, ko je sprejeta odločitev o izstopu; |
| --- | --- |

I.

ker načelo lojalnega sodelovanja zahteva, da se obvestilo vroči takoj, ko je sprejeta odločitev o izstopu;

| J. | ker je Sodišče Evropske unije v sodbi z dne 10. decembra 2018 v zadevi Andy Wightman and Others v Secretary of State for Exiting the European Union pojasnilo, da lahko država članica, ki izstopa, enostransko prekliče uradno obvestilo o svoji nameri, da bo izstopila iz Unije, medtem ko se Pogodbi za to državo članico še vedno uporabljata; |
| --- | --- |

J.

ker je Sodišče Evropske unije v sodbi z dne 10. decembra 2018 v zadevi Andy Wightman and Others v Secretary of State for Exiting the European Union pojasnilo, da lahko država članica, ki izstopa, enostransko prekliče uradno obvestilo o svoji nameri, da bo izstopila iz Unije, medtem ko se Pogodbi za to državo članico še vedno uporabljata;

| K. | ker člen 50 PEU ni jasen glede uporabe delov člena 218 PDEU, razen odstavka 3; |
| --- | --- |

K.

ker člen 50 PEU ni jasen glede uporabe delov člena 218 PDEU, razen odstavka 3;

| L. | ker je bila volja za izstop iz EU, ki so jo izrazili Britanci, čeprav je večina državljanov na Škotskem in v Severni Irski glasovala za to, da Združeno kraljestvo ostane v EU, spoštovana v skladu z vrednotami svobode in demokracije iz člena 2 PEU; |
| --- | --- |

L.

ker je bila volja za izstop iz EU, ki so jo izrazili Britanci, čeprav je večina državljanov na Škotskem in v Severni Irski glasovala za to, da Združeno kraljestvo ostane v EU, spoštovana v skladu z vrednotami svobode in demokracije iz člena 2 PEU;

| M. | ker referenduma v Združenem kraljestvu ni spremljalo dovolj kampanj za ozaveščanje, saj državljani nikoli niso dobili jasne slike o odnosu, ki ga bo njihova država imela z EU, ko bo izstopila, in so bili pogosto zavedeni glede posledic izstopa, zlasti v zvezi s Severno Irsko, kar je razkrilo tveganja in izzive, ki jih predstavljajo napačne informacije; |
| --- | --- |

M.

ker referenduma v Združenem kraljestvu ni spremljalo dovolj kampanj za ozaveščanje, saj državljani nikoli niso dobili jasne slike o odnosu, ki ga bo njihova država imela z EU, ko bo izstopila, in so bili pogosto zavedeni glede posledic izstopa, zlasti v zvezi s Severno Irsko, kar je razkrilo tveganja in izzive, ki jih predstavljajo napačne informacije;

| N. | ker je s členom 50 PEU institucijam Unije podeljena izredna horizontalna pristojnost za pogajanja o sporazumu, s katerim bodo zajeta vsa vprašanja, potrebna za določitev podrobnosti o izstopu države članice; |
| --- | --- |

N.

ker je s členom 50 PEU institucijam Unije podeljena izredna horizontalna pristojnost za pogajanja o sporazumu, s katerim bodo zajeta vsa vprašanja, potrebna za določitev podrobnosti o izstopu države članice;

| O. | ker so imele vse institucije EU v postopku izstopa ključno vlogo pri razlagi in izvajanju določb člena 50 PEU in pri zmanjševanju institucionalnih motenj, zagotavljanju enotnosti držav članic in omogočanju urejenega izstopa; |
| --- | --- |

O.

ker so imele vse institucije EU v postopku izstopa ključno vlogo pri razlagi in izvajanju določb člena 50 PEU in pri zmanjševanju institucionalnih motenj, zagotavljanju enotnosti držav članic in omogočanju urejenega izstopa;

| P. | ker se je dvofazni pristop, ki ga je sprejel glavni pogajalec Michel Barnier v imenu Komisije, izkazal za pravilnega; |
| --- | --- |

P.

ker se je dvofazni pristop, ki ga je sprejel glavni pogajalec Michel Barnier v imenu Komisije, izkazal za pravilnega;

| Q. | ker so v skladu s PEU državljani na ravni Unije neposredno zastopani v Evropskem parlamentu; ker je Parlament del postopka odločanja v skladu s členom 50 PEU in izvaja splošni politični nadzor iz člena 14 PEU, zato bi moral tesno sodelovati v pogajanjih o izstopu, da bi lahko dal soglasje v skladu s členom 50 PEU; |
| --- | --- |

Q.

ker so v skladu s PEU državljani na ravni Unije neposredno zastopani v Evropskem parlamentu; ker je Parlament del postopka odločanja v skladu s členom 50 PEU in izvaja splošni politični nadzor iz člena 14 PEU, zato bi moral tesno sodelovati v pogajanjih o izstopu, da bi lahko dal soglasje v skladu s členom 50 PEU;

| R. | ker ima Parlament v postopku iz člena 50 PEU in v vseh primerih mednarodnih sporazumov, sklenjenih po postopku iz člena 218(3) PDEU, obrobno vlogo, ki je omejena na odobritev morebitnega sporazuma o izstopu; ker je Parlament kljub omejitvam od vsega začetka dejavno in odločno sodeloval v procesu izstopa ter se je zavezal, da bo ščitil interese državljanov EU in ohranjal celovitost Evropske unije v vsem procesu; |
| --- | --- |

R.

ker ima Parlament v postopku iz člena 50 PEU in v vseh primerih mednarodnih sporazumov, sklenjenih po postopku iz člena 218(3) PDEU, obrobno vlogo, ki je omejena na odobritev morebitnega sporazuma o izstopu; ker je Parlament kljub omejitvam od vsega začetka dejavno in odločno sodeloval v procesu izstopa ter se je zavezal, da bo ščitil interese državljanov EU in ohranjal celovitost Evropske unije v vsem procesu;

| S. | ker je imel Parlament ključno vlogo pri zastopanju vseh državljanov EU, tako iz EU-27 kot Združenega kraljestva, v tem procesu; |
| --- | --- |

S.

ker je imel Parlament ključno vlogo pri zastopanju vseh državljanov EU, tako iz EU-27 kot Združenega kraljestva, v tem procesu;

| T. | ker je izstop Združenega kraljestva vplival na sestavo Evropskega parlamenta iz člena 3(2) Sklepa Evropskega sveta (EU) 2018/937; |
| --- | --- |

T.

ker je izstop Združenega kraljestva vplival na sestavo Evropskega parlamenta iz člena 3(2) Sklepa Evropskega sveta (EU) 2018/937;

| U. | ker je postopek izstopa povzročil nepredvidljivost ter pomeni izziv ne le za EU in državo članico, ki izstopa, temveč tudi in še bolj za državljane in subjekte, ki jih izstop najbolj neposredno zadeva; ker so se gospodarski in socialni stroški te negotovosti izkazali za zelo visoke in so tudi povzročili pritisk na politične odnose med EU in državo članico, ki je izstopila; ker bi bilo med postopkom ločitve mogoče doseči večjo gotovost, med drugim z zahtevo, da uradno obvestilo o odločitvi za izstop spremlja načrt prihodnjih odnosov, ki ga ima v mislih država članica, ki izstopa; |
| --- | --- |

U.

ker je postopek izstopa povzročil nepredvidljivost ter pomeni izziv ne le za EU in državo članico, ki izstopa, temveč tudi in še bolj za državljane in subjekte, ki jih izstop najbolj neposredno zadeva; ker so se gospodarski in socialni stroški te negotovosti izkazali za zelo visoke in so tudi povzročili pritisk na politične odnose med EU in državo članico, ki je izstopila; ker bi bilo med postopkom ločitve mogoče doseči večjo gotovost, med drugim z zahtevo, da uradno obvestilo o odločitvi za izstop spremlja načrt prihodnjih odnosov, ki ga ima v mislih država članica, ki izstopa;

| V. | ker so si institucije Unije prizadevale, da ne bi politizirale procesa izstopa, vendar je izstop v skladu s členom 50 PEU sam po sebi političen, saj izhaja iz temeljnih odločitev v zvezi s članstvom v EU in/ali odnosov z EU, ki nanj tudi vplivajo; |
| --- | --- |

V.

ker so si institucije Unije prizadevale, da ne bi politizirale procesa izstopa, vendar je izstop v skladu s členom 50 PEU sam po sebi političen, saj izhaja iz temeljnih odločitev v zvezi s članstvom v EU in/ali odnosov z EU, ki nanj tudi vplivajo;

| W. | ker je izstop države članice iz Evropske unije velik politični, gospodarski in socialni šok, katerega negativne posledice je mogoče le delno ublažiti s skrbno načrtovanim in urejenim izstopnim dogovorom; |
| --- | --- |

W.

ker je izstop države članice iz Evropske unije velik politični, gospodarski in socialni šok, katerega negativne posledice je mogoče le delno ublažiti s skrbno načrtovanim in urejenim izstopnim dogovorom;

| X. | ker politična izjava, ki določa okvir prihodnjih odnosov med EU in Združenim kraljestvom, vzpostavlja merila za ambiciozno, široko, poglobljeno in prožno partnerstvo, ki zajema zunanjo, varnostno in obrambno politiko in širša področja sodelovanja; |
| --- | --- |

X.

ker politična izjava, ki določa okvir prihodnjih odnosov med EU in Združenim kraljestvom, vzpostavlja merila za ambiciozno, široko, poglobljeno in prožno partnerstvo, ki zajema zunanjo, varnostno in obrambno politiko in širša področja sodelovanja;

| Y. | ker po uveljavitvi sporazuma o izstopu edina pravna pot za ponovni pristop k EU temelji na členu 49 PEU; |
| --- | --- |

Y.

ker po uveljavitvi sporazuma o izstopu edina pravna pot za ponovni pristop k EU temelji na členu 49 PEU;

| Z. | ker člen 8 PEU poudarja posebne odnose med EU in njenimi sosednjimi državami; |
| --- | --- |

Z.

ker člen 8 PEU poudarja posebne odnose med EU in njenimi sosednjimi državami;

| AA. | ker je v skladu s poslovnikom Parlamenta Odbor za ustavne zadeve odgovoren za institucionalne posledice izstopa iz Unije; |
| --- | --- |

AA.

ker je v skladu s poslovnikom Parlamenta Odbor za ustavne zadeve odgovoren za institucionalne posledice izstopa iz Unije;

Postopek brez primere

| 1. | poudarja, da je bil izstop ene od držav članic za Evropsko unijo izjemno kritičen proces, kakršnega še ni bilo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | priznava izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije, vendar ga vseeno obžaluje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da zgodovinski pomen izstopa Združenega kraljestva za članstvo v EU Unije ni in ne bo odvrnil od njenega procesa povezovanja, saj člen 50 PEU zagotavlja jamstva za pravni red EU in ščiti temeljne cilje evropskega povezovanja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da določbe člena 50 PEU ter način, kako so se razlagale in izvajale, izražajo in potrjujejo skupne vrednote in cilje, na katerih temelji Unija, zlasti svobodo, demokracijo in pravno državo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da je bil s členom 50 PEU izpolnjen cilj ohranjanja suverene pravice države članice, da izstopi iz Evropske unije, s čimer se je potrdila prostovoljna narava članstva v EU, in cilj zagotavljanja urejenega izstopa Združenega kraljestva iz Unije, hkrati pa ta člen omogoča nadaljnjo vzpostavitev okrepljenih odnosov med EU in Združenim kraljestvom kot tretjo državo; |
| --- | --- |

5.

Prednostne naloge EU

| 6. | meni, da so bili na splošno doseženi cilji člena 50 PEU in pogajanj o izstopu z Združenim kraljestvom, in sicer omogočiti razvezo od Unije in zagotoviti pravno stabilnost, čim bolj zmanjšati motnje ter podati jasno vizijo prihodnosti za državljane in pravne osebe z zagotavljanjem urejenega izstopa, hkrati pa ščititi integriteto in interese Evropske unije, njenih državljanov in držav članic; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da so bili za strukturiranje procesa in stabilizacijo njegovega učinka v Uniji ključni hitro in odločno določanje prednostnih nalog v okviru izstopa Združenega kraljestva iz Unije ter zlasti varstvo pravic milijonov državljanov EU v Združenem kraljestvu in državljanov Združenega kraljestva v EU, na katere je vplival izstop Združenega kraljestva, posebne okoliščine, s katerimi se sooča otok Irska, in enotna finančna poravnava; vendar meni, da bi morala biti pogajanja bolj jasna glede reševanja sporov, ki bi lahko nastali zaradi izvrševanja sporazuma o izstopu, zlasti v zvezi z vlogo Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da sta bila jasna razdelitev nalog med institucijami ter vključujoč in pregleden pristop brez primere Komisije in njenega glavnega pogajalca bistvena za ohranjanje doslednosti in enotnosti v EU, spodbujanje prednostnih nalog in interesov EU v pogajanjih ter ohranjanje celovitosti pravnega reda v Uniji; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izreka pohvalo glavnim institucionalnim akterjem, ki so obvarovali enotnost med 27 državami članicami, pa tudi znotraj institucij Unije in med njimi, ki so spoštovale naravo izstopa kot procesa Unije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da so se interesi Unije zaščitili s pomočjo strateške organizacije in pogojevanja med različnimi fazami postopka; opozarja zlasti na zaporedje pogajanj, ki so se začela s sporazumom o ureditvi izstopa, nato pa so obravnavala ureditev prehodnega obdobja, sklenjena pa so bila s sporazumom o splošnem dogovoru o novem in tesnem partnerstvu med EU in Združenim kraljestvom na podlagi znatnega napredka pri pogajanjih o pravicah državljanov, vprašanju Irske in Severne Irske, finančni poravnavi ter upravičenem in smiselnem izvajanju podaljšanja obdobja iz člena 50(3) PEU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ceni, da je bilo v pogajanjih z Združenim kraljestvom prednostno obravnavano vprašanje pravic državljanov, ki je in bo še naprej zelo zaskrbljujoče, in da je bil dogovor o tem poglavju ureditve izstopa sprejet precej zgodaj v pogajanjih, saj je prvotna različica osnutka sporazuma o izstopu z dne 19. marca 2018 vsebovala popolnoma dogovorjeni drugi del o pravicah državljanov, vključno z neposrednim učinkom teh določb, in o pristojnosti Sodišča Evropske unije za ustrezne določbe o pravicah državljanov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je Unija že na začetku postopka jasno opredelila, da so posebne okoliščine irskega otoka in potreba po zaščiti velikonočnega sporazuma ter blažitvi učinkov izstopa Združenega kraljestva na Irsko vprašanja, ki zadevajo EU kot celoto; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da je bilo časovno omejeno prehodno obdobje z nadaljnjo uporabo veljavnih regulativnih, proračunskih, nadzornih, pravosodnih in izvršilnih instrumentov in struktur EU po izstopu v interesu obeh strani ter je olajšalo pogajanja o prihodnjih odnosih in prehod na prihodnjo ureditev; |
| --- | --- |

13.

| 14. | želi spomniti, da je okvir prihodnjih odnosov med EU in Združenim kraljestvom določen v politični izjavi, ki je priložena sporazumu o izstopu in vsebuje jasne določbe o sodelovanju na področjih zunanje politike, varnosti in obrambe, ki sta jih določili obe strani; |
| --- | --- |

14.

| 15. | obžaluje, da ima Združeno kraljestvo zaradi pravno nezavezujoče narave politične izjave pravno podlago za to, da ne sodeluje pri najpomembnejših delih njene vsebine, zlasti tistih, ki se nanašajo na zunanjo in varnostno politiko in ki zato niso bili del pogajanj; |
| --- | --- |

15.

Država članica, ki izstopa

| 16. | kljub temu meni, da je proces izstopa Združenega kraljestva zaznamovala dolgotrajna negotovost od začetka do konca pogajanj, kar se je med drugim odražalo v časovnem zamiku med referendumom in uradnim obvestilom o izstopu v skladu s členom 50 PEU; meni, da je ta negotovost vplivala na državljane in gospodarske subjekte, zlasti tiste na irskem otoku; meni, da je zastrašujoča možnost izstopa brez dogovora ogrozila možnost urejenega izstopa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | v zvezi s tem meni, da so politične in gospodarske posledice odločitve o izstopu iz Unije velike; meni, da jih Združeno kraljestvo pred odločitvijo o izstopu ni primerno in popolnoma ocenilo, zaradi česar ni bilo ustrezno pripravljeno na postopek; meni, da so britanski državljani slabo poznali Evropsko unijo in niso bili ustrezno obveščeni o daljnosežnih posledicah odločitve o izstopu iz Unije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da so bile določbe člena 50 PEU o uradnem obvestilu in podaljšanju obdobja v skladu s členom 50(3) PEU obravnavane dovolj prožno, kar je omogočilo odziv na politično nestanovitnost in nedoslednosti zaporednih vlad Združenega kraljestva, hkrati pa ohranilo celovitost procesa izstopa in obvarovalo pravni red Unije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja, da je odločitev o izstopu suverena pravica države članice in da mora Unija sprejeti namero te države; poudarja, da člen 50 PEU ne določa in zato ne omejuje oblike uradnega obvestila o nameri za izstop; v zvezi s tem meni, da kadar država članica ne spoštuje prava EU in/ali izrazi namero, da ne bo izvrševala Pogodb ali priznala pristojnosti Sodišča Evropske unije in spoštovala njegovih sodb, to pomeni jasno zavrnitev obveznosti, povezanih s članstvom v EU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da je izstop iz Evropske unije po naravi zapleten proces in da lahko politične odločitve države članice, ki izstopa, o njenih prihodnjih odnosih z Unijo to zapletenost še povečajo; |
| --- | --- |

20.

Pomen urejenega izstopa

| 21. | meni, da čeprav izstop ni pogojen s sklenitvijo sporazuma med državo članico, ki izstopa, in Unijo, proces izstopa Združenega kraljestva kaže, kako pomembno je skleniti sporazum o podrobnostih izstopa, zlasti da bi se zaščitile pravice in legitimna pričakovanja državljanov, ki jih to zadeva; |
| --- | --- |

21.

| 22. | meni, da so institucije EU storile vse, kar je bilo v njihovi moči, in izpolnile svojo obveznost, da zagotovijo sklenitev sporazuma; izraža pohvalo prizadevanjem, ki so bila vložena v preprečevanje scenarija brez dogovora; v zvezi s tem ugotavlja, da v skladu s členom 50(3) PEU izstop začne veljati dve leti po uradnem obvestilu Svetu, če sporazum ni dosežen; poudarja, da v PEU ni določb, ki bi obravnavale scenarij brez dogovora in neurejen izstop; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da glede na zelo integrirano naravo enotnega trga EU izstop države članice vpliva na vsa področja gospodarske dejavnosti in da so potrebne pravne in upravne prilagoditve na vseh ravneh EU, držav članic in na lokalni ravni; ponovno poudarja pomen dela, ki so ga opravile Komisija in države članice na vseh ravneh javne uprave ter pri ozaveščanju in pripravi državljanov in zasebnega sektorja z objavo številnih posebnih obvestil o pripravljenosti za deležnike in pravočasnim sprejetjem enostranskih in začasnih ukrepov za nepredvidljive razmere, da bi se spopadli z možnostjo scenarija brez dogovora in neurejenega izstopa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ugotavlja, da PEU ne določa vsebinskih zahtev za okvir prihodnjih odnosov med državo članico, ki izstopa, in Unijo ter njegovo povezavo z ureditvijo izstopa; vendar opozarja, da je treba v skladu s členom 50(2) PEU v sporazumu o izstopu upoštevati okvir prihodnjih odnosov države, ki izstopa, z Unijo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ugotavlja, da se je v primeru izstopa Združenega kraljestva dveletno obdobje iz člena 50(3) PEU, ko se Pogodbi prenehata uporabljati za državo članico, ki izstopa, po uradnem obvestilu o izstopu izkazalo za prekratko za urejen izstop, saj so bila potrebna tri podaljšanja tega obdobja in poznejše prehodno obdobje; opozarja, da se to obdobje lahko podaljša na podlagi člena 50(3) PEU; meni, da takšno podaljšanje omogoča nadaljevanje pogajanj, da bi se izognili nenadni prekinitvi; vendar opozarja, da so se v dveletnem obdobju in njegovih podaljšanjih državljani, gospodarski subjekti, države članice ter trgovinski partnerji iz tretjih držav soočali z stopnjo dolgotrajne pravne negotovosti, kakršne še ni bilo; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ugotavlja, da je zaradi izstopa države članice prišlo do pravnih posledic za mednarodne obveznosti EU, kakršnih še ni bilo, zlasti v zvezi s potrebo po ponovnih pogajanjih o tarifnih kvotah, dogovorjenih na ravni Svetovne trgovinske organizacije (STO), da bi se upošteval delež kvot, ki ga uporablja država članica, ki izstopa, kar je tretjim državam omogočilo, da vložijo dodatne zahtevke za dostop do trga; meni, da je bila ob izstopu Združenega kraljestva porazdelitev tarifnih kvot EU načeloma dobro izvedena, in sicer najprej s sprejetjem notranjega zakonodajnega akta, ki določa novo porazdelitev deležev kvot EU (zlasti z Uredbo (EU) 2019/216 (14)), in nato s pogajanji s tretjimi državami na ravni STO, čeprav na tej ravni ni pravnih določb, ki bi se nanašale na razpad carinske unije; |
| --- | --- |

26.

Prožnost v skladu s členom 50 PEU

| 27. | meni, da je s členom 50 PEU vzpostavljeno ravnovesje med zagotavljanjem pravno neoporečnega procesa izstopa in omogočanjem potrebne politične prožnosti za prilagajanje posebnim okoliščinam; vendar ugotavlja, da določbe člena 50 PEU niso dovolj podrobne glede naslednjih vidikov:






  — | formalne zahteve za uradno obvestilo o nameravanem izstopu in izrecna možnost preklica obvestila; |
| --- | --- | --- |

27.

—

formalne zahteve za uradno obvestilo o nameravanem izstopu in izrecna možnost preklica obvestila;

| — | ustrezen okvir za podaljšanje dveletnega obdobja iz člena 50(3) PEU, kar bi omogočalo prožnost pri pogajanjih ob upoštevanju načela lojalnega sodelovanja, |
| --- | --- |

—

ustrezen okvir za podaljšanje dveletnega obdobja iz člena 50(3) PEU, kar bi omogočalo prožnost pri pogajanjih ob upoštevanju načela lojalnega sodelovanja,

| — | posledice obveznosti, da se upošteva okvir prihodnjih odnosov; |
| --- | --- |

—

posledice obveznosti, da se upošteva okvir prihodnjih odnosov;

| — | uporaba določb člena 218 PDEU, zlasti kar zadeva vlogo Evropskega parlamenta in Sodišče Evropske unije; |
| --- | --- |

—

uporaba določb člena 218 PDEU, zlasti kar zadeva vlogo Evropskega parlamenta in Sodišče Evropske unije;

| — | morebitna prehodna ureditev; |
| --- | --- |

—

morebitna prehodna ureditev;

| 28. | obžaluje, da je izstop Združenega kraljestva iz Unije pomenil odhod cele skupnosti državljanov EU; opozarja, da je bil Evropski parlament še posebej dejaven pri zagovarjanju dejavnega dialoga z državljani in organizacijami, ki jih zastopajo, in sodelovanju v njem, prek posvetovanj, predstavitev in srečanj, ki so jih organizirali parlamentarni odbori in usmerjevalna skupina za izstop Združenega kraljestva iz EU, ki so si prizadevali, da bi med procesom izstopa državljani lahko izrazili svoje pomisleke in pričakovanja; kljub temu meni, da bi lahko institucije EU naredile več za informiranje državljanov v različnih fazah izstopa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da bi morale določbe PEU o izstopu glede na nepredvidljivost procesa izstopa dati pravno varnost velikemu številu državljanov EU in državljanov odhajajoče države članice, ki jih prizadene izstop, tako da bi zaščitile njihove pravice, pridobljene na podlagi prava EU, in vzpostavil učinkovit sistem izvrševanja, ne da bi se pri tem izključila vzpostavitev mehanizmov spremljanja in informacijskih kampanj; poudarja, da je treba prizadete državljane, zlasti ranljive državljane, pravočasno in ustrezno obveščati o njihovih pravicah in obveznostih, povezanih z izstopom; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da je glede na naravo odločitve o izstopu iz Unije in njene temeljne posledice za državljane odhajajoče države članice izvedba referenduma za potrditev končne odločitve o odhodu lahko pomembna demokratična varovalka; meni, da je potrditev končne odločitve s strani državljanov prav tako bistvena, če se pogajanja o sporazumu o izstopu ne zaključijo, kar povzroči scenarij brez dogovora; meni, da bi bilo treba v tem procesu sprejeti vse možne ukrepe, da bi preprečili dezinformacije, tuje vmešavanje in nepravilnosti pri financiranju; |
| --- | --- |

30.

Vloga institucij v procesu izstopa

| 31. | meni, da so se institucije EU in države članice skupaj odzivale ter so delovale usklajeno in enotno, saj so zagotovile pravočasno, jasno in dobro strukturirano opredelitev vidikov procesa izstopa, vključno s tistimi, ki v členu 50 PEU niso izrecno opredeljeni, zlasti ciljev in splošnih načel pogajanj, pristojnosti EU za vprašanja, povezana z izstopom, zaporedja pogajanj, področja uporabe sporazuma o izstopu, prehodne ureditve in okvira prihodnjih odnosov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da je imel Parlament ključno vlogo med vsem procesom izstopa in je od priprav na referendum o članstvu v EU v Združenem kraljestvu dejavno prispeval k opredelitvi strategij ter zaščiti interesov in prednostnih nalog EU in njenih državljanov z ustrezno utemeljenimi resolucijami; v zvezi s tem opozarja, da je bil prispevek Parlamenta strukturiran predvsem prek usmerjevalne skupine za izstop Združenega kraljestva iz EU, ki jo je konferenca predsednikov ustanovila 6. aprila 2017, ob podpori in tesnem sodelovanju odborov Parlamenta in konference predsednikov; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da je bil Parlament mobiliziran kot celota in enotno za spremljanje procesa izstopa, in sicer prek svojih političnih organov in odborov, ki so bili že od začetka pozvani, naj opredelijo vpliv izstopa Združenega kraljestva na politična področja in zakonodajo v okviru njihovih pristojnosti; ponovno poudarja pomen stalne vključenosti odborov, pristojnih za sektorske politike, med pogajanji; pozdravlja dolgotrajno in izčrpno pripravljalno delo odborov pri zbiranju dokazov, nasvetov in strokovnega znanja s predstavitvami, delavnicami in študijami o vseh vprašanjih, povezanih z izstopom ali prihodnjimi odnosi med EU in Združenim kraljestvom; |
| --- | --- |

33.

| 34. | meni, da je imel Evropski svet v tem procesu združevalno in stabilizacijsko vlogo, med drugim s smernicami na podlagi člena 50(2) PEU, saj je razlagal in uporabljal določbe člena 50 PEU, tudi v zvezi z elementi, ki v določbah niso obravnavani, ter določil jasne politične usmeritve v skladu z interesi Unije pri opredelitvi pogajalskih pogojev in imenovanju Komisije za pogajalca Unije; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da v skladu s členom 50(4) PEU član Evropskega sveta ali Sveta, ki predstavlja državo članico, ki izstopa, ne more sodelovati v razpravah Evropskega sveta ali Sveta ali pri odločitvah v zvezi s postopkom izstopa, medtem ko poslanci Evropskega parlamenta, izvoljeni v državi članici, ki izstopa, še naprej uživajo vse svoje pravice in obveznosti, dokler izstop ne začne učinkovati; |
| --- | --- |

35.

| 36. | priznava, da sta medinstitucionalno sodelovanje in preglednost pri izvajanju člena 50 PEU brez primere, vključno z delovnimi metodami in strukturami, vključenimi v pogajanja, informacijskimi kanali, objavo pogajalskih dokumentov in sodelovanjem na srečanjih, zlasti na srečanjih osebnih predstavnikov in sejah Sveta za splošne zadeve; |
| --- | --- |

36.

| 37. | priznava pomen temeljnih načel, ki jih je predlagal Evropski parlament in uvedel Evropski svet v svojih zaporednih pogajalskih smernicah, ki so se nato izvajala v pogajanjih in zajemajo:






  — | zaščito pravic državljanov, ki izhajajo iz njihovega statusa državljanov EU; |
| --- | --- | --- |

37.

—

zaščito pravic državljanov, ki izhajajo iz njihovega statusa državljanov EU;

| — | delovanje v interesu Unije ter ohranjanje njene ustavne celovitosti in avtonomije odločanja; |
| --- | --- |

—

delovanje v interesu Unije ter ohranjanje njene ustavne celovitosti in avtonomije odločanja;

| — | zaščito vloge Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

—

zaščito vloge Sodišča Evropske unije;

| — | ohranitev finančne stabilnosti Unije; |
| --- | --- |

—

ohranitev finančne stabilnosti Unije;

| — | stališče, da država, ki izstopa, uživa vse pravice in izpolnjuje vse obveznosti, ki izhajajo iz Pogodb, vključno z načelom lojalnega sodelovanja; |
| --- | --- |

—

stališče, da država, ki izstopa, uživa vse pravice in izpolnjuje vse obveznosti, ki izhajajo iz Pogodb, vključno z načelom lojalnega sodelovanja;

| — | jasno razmejitev v statusu med državami članicami in tretjimi državami, saj država, ki je izstopila iz Unije, ne more imeti enakih pravic in obveznosti kot država članica; |
| --- | --- |

—

jasno razmejitev v statusu med državami članicami in tretjimi državami, saj država, ki je izstopila iz Unije, ne more imeti enakih pravic in obveznosti kot država članica;

| 38. | še naprej v celoti podpira ta načela; |
| --- | --- |

38.

| 39. | meni, da ta načela presegajo okvir člena 50 PEU, saj podpirajo evropsko povezovanje in so postala ključna sestavina ustavne identitete in pravnega reda EU, čeprav niso zajeta v PEU; |
| --- | --- |

39.

| 40. | v zvezi s tem ugotavlja, da so EU in njene države članice po postopku izstopa iz člena 50 PEU ponovno potrdile ustavno identiteto Unije; |
| --- | --- |

40.

Pravice in obveznosti EU in države članice, ki izstopa

| 41. | ponovno poudarja, da do začetka veljavnosti sporazuma o izstopu ali, če se to ne bi zgodilo, do izteka dveletnega obdobja ali podaljšanega obdobja iz člena 50(3) PEU, država, ki izstopa, ostane država članica in ima brez izjeme vse pravice in vse obveznosti po Pogodbah, vključno z načelom lojalnega sodelovanja iz člena 4(3) PEU in obveznostjo izvesti volitve v Evropski parlament, imenovati predstavnike v institucije in organe Unije, zagotoviti popolno zaščito pravic državljanov in spoštovati svoje finančne obveznosti; |
| --- | --- |

41.

Nadzor Evropskega parlamenta

| 42. | poudarja, da je vloga političnega nadzora, ki jo ima Evropski parlament, v parlamentarnem demokratičnem sistemu nepogrešljiva, saj jamči preglednost in politično odgovornost; v zvezi s tem vztraja, da je treba imeti dovolj časa za izvrševanje parlamentarnih pristojnosti v zvezi s fazo nadzora pri sklepanju mednarodnih sporazumov, tudi v primeru začasne uporabe, zlasti če so sklenjeni pri izstopu iz Evropske unije; zato opozarja na pomen popolne uporabe člena 218(10) PDEU v zvezi s posebnimi pravicami Parlamenta v zvezi z izstopom, ki določa, da mora biti Evropski parlament obveščen v vseh fazah postopka pogajanj med Unijo in tretjimi državami; poudarja, da mora Komisija Parlament obveščati enakopravno s Svetom; |
| --- | --- |

42.

| 43. | meni, da so bile strukture usmerjevalne skupine za izstop Združenega kraljestva iz EU in skupine za usklajevanje z Združenim kraljestvom, ki ju je Evropski parlament vzpostavil v vseh fazah pogajanj z Združenim kraljestvom, izjemno pomembne za nadaljnje ukrepanje in sodelovanje Parlamenta ter preglednost pogajanj; meni, da je izvajanje člena 50 PEU dober primer skupnega usklajevanja med institucijami za interes Unije, kar bi bilo treba uporabljati pri vseh pogajanjih o mednarodnih sporazumih; |
| --- | --- |

43.

| 44. | v zvezi s tem meni, da je vloga Parlamenta bistvena za zaščito parlamentarne in demokratične razsežnosti postopka, ki ima tolikšen ustavni in institucionalni vpliv na Unijo in pravice državljanov EU; meni, da bi bilo treba njegovo vlogo pri političnem nadzoru zaščititi in povečati, da bi se vključilo potrebno soglasje v vseh pomembnih vidikih procesa; |
| --- | --- |

44.

| 45. | v zvezi s tem poudarja, da je proces iz člena 50 PEU sicer zaključen in da je izstop iz EU začel veljati, vendar pa je dejansko prenehanje članstva v EU in izvajanje sporazuma o izstopu dolgoročen proces; v zvezi s tem ponovno potrjuje, da bo Parlament v celoti odigral svojo vlogo pri spremljanju izvajanja sporazuma o izstopu; |
| --- | --- |

45.

Vprašanja za razmislek

| 46. | meni, da je s členom 50 PEU obravnavan postopkovni vidik izstopa države članice ter je omogočena njegova razrešitev, vendar z njim niso odpravljene hude politične in gospodarske posledice ter negativni vplivi, ki jih ima izstop države članice iz EU, tako v državah članicah, kot tudi med njimi in na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ponovno poziva k poglobljenemu razmisleku o izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije in posledicah, ki jih bo imel za prihodnost EU; meni, da bi moral tak razmislek omogočiti odprt in razširjen dialog o reformah, ki jih Unija potrebuje za okrepitev demokracije ter zmožnosti za izpolnjevanje potreb in pričakovanj državljanov; v ta namen opozarja na doslej največji proces razmisleka Unije o njeni prihodnosti v okviru konference o prihodnosti Evrope; poudarja, da ta razmislek vključuje civilno družbo in predstavnike organizacij za pravice državljanov; |
| --- | --- |

47.

| 48. | meni, da je odgovornost in vloga Unije in njenih držav članic, da storijo več za ohranitev procesa evropskega povezovanja, zaščitijo evropske vrednote in načela, vključno z načelom lojalnega sodelovanja, ter preprečijo morebitni ponovni izstop iz EU; v zvezi s tem obžaluje zadržanost in omejeno sodelovanje Evropskega parlamenta in njegovih odborov pred referendumom v Združenem kraljestvu, zaradi česar so državljani Združenega kraljestva, ki so bili takrat državljani EU, ostali brez popolnega dostopa do informacij o delovanju EU in posledicah izstopa; poudarja, da bi bilo treba vzpostaviti varovalke, s katerimi bi zagotovili, da bo javna razprava, preden država članica sproži postopek po členu 50 PEU, zadevnim državljanom omogočila, da sprejmejo informirano odločitev; poziva države članice in EU, naj državljanom EU dosledno zagotavljajo obsežne informacije o delovanju Evropske unije, področjih njenega delovanja, postopkih odločanja, pravicah državljanov EU in posledicah izstopa iz EU; meni, da je v zvezi s tem konferenca o prihodnosti Evrope priložnost za okrepljen dialog z državljani in civilno družbo o Evropski uniji in o tem, kako naj se razvija; spodbuja Komisijo, naj pripravi predlog, ki bo evropskim političnim strankam omogočil financiranje referendumskih kampanj, povezanih z izvajanjem PEU ali PDEU; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  UL L 58, 27.2.2020, str. 53.

(2)  UL C 298, 23.8.2018, str. 24.

(3)  UL C 346, 27.9.2018, str. 2.

(4)  UL C 369, 11.10.2018, str. 32.

(5)  UL C 162, 10.5.2019, str. 40.

(6)  UL C 171, 6.5.2021, str. 2.

(7)  UL C 270, 7.7.2021, str. 21.

(8)  UL C 294, 23.7.2021, str. 18.

(9)  UL C 362, 8.9.2021, str. 90.

(10)  UL C 331, 17.8.2021, str. 38.

(11)  UL L 29, 31.1.2020, str. 7.

(12)  UL C 34, 31.1.2020, str. 1.

(13)  UL L 165 I, 2.7.2018, str. 1.

(14)  UL L 38, 8.2.2019, str. 1.

---

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/88 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/88

---

P9_TA(2022)0034

Izvajanje šeste direktive o DDV

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 o izvajanju šeste direktive o DDV: kaj je potrebno za zmanjšanje razlike v DDV v Uniji (2020/2263(INI))

(2022/C 342/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 4 in 14 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 4 in 14 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Šeste direktive Sveta 77/388/EGS z dne 17. maja 1977 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih – Skupni sistem davka na dodano vrednost: enotna osnova za odmero (1) (šesta direktiva o DDV), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Šeste direktive Sveta 77/388/EGS z dne 17. maja 1977 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih – Skupni sistem davka na dodano vrednost: enotna osnova za odmero (1) (šesta direktiva o DDV),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (2) (direktiva o DDV), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (2) (direktiva o DDV),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta (EU) 2017/2455 z dne 5. decembra 2017 o spremembi Direktive 2006/112/ES in Direktive 2009/132/ES v zvezi z nekaterimi obveznostmi glede davka na dodano vrednost, ki veljajo za opravljanje storitev in prodajo blaga na daljavo (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta (EU) 2017/2455 z dne 5. decembra 2017 o spremembi Direktive 2006/112/ES in Direktive 2009/132/ES v zvezi z nekaterimi obveznostmi glede davka na dodano vrednost, ki veljajo za opravljanje storitev in prodajo blaga na daljavo (3),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta (EU) 2018/1910 z dne 4. decembra 2018 o spremembi Direktive 2006/112/ES glede harmonizacije in poenostavitve nekaterih pravil v okviru sistema davka na dodano vrednost za obdavčevanje trgovine med državami članicami (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta (EU) 2018/1910 z dne 4. decembra 2018 o spremembi Direktive 2006/112/ES glede harmonizacije in poenostavitve nekaterih pravil v okviru sistema davka na dodano vrednost za obdavčevanje trgovine med državami članicami (4),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta (EU) 2019/1995 z dne 21. novembra 2019 o spremembi Direktive 2006/112/ES glede določb v zvezi s prodajo blaga na daljavo in nekaterimi domačimi dobavami blaga (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta (EU) 2019/1995 z dne 21. novembra 2019 o spremembi Direktive 2006/112/ES glede določb v zvezi s prodajo blaga na daljavo in nekaterimi domačimi dobavami blaga (5),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta (EU) 2020/285 z dne 18. februarja 2020 o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost glede posebne ureditve za mala podjetja in Uredbe (EU) št. 904/2010 glede upravnega sodelovanja in izmenjave informacij za namene spremljanja pravilne uporabe posebne ureditve za mala podjetja (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta (EU) 2020/285 z dne 18. februarja 2020 o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost glede posebne ureditve za mala podjetja in Uredbe (EU) št. 904/2010 glede upravnega sodelovanja in izmenjave informacij za namene spremljanja pravilne uporabe posebne ureditve za mala podjetja (6),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta (EU) 2020/284 z dne 18. februarja 2020 o spremembi Direktive 2006/112/ES glede uvedbe nekaterih zahtev za ponudnike plačilnih storitev (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta (EU) 2020/284 z dne 18. februarja 2020 o spremembi Direktive 2006/112/ES glede uvedbe nekaterih zahtev za ponudnike plačilnih storitev (7),

| — | ob upoštevanju Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 282/2011 z dne 15. marca 2011 o določitvi izvedbenih ukrepov za Direktivo 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 282/2011 z dne 15. marca 2011 o določitvi izvedbenih ukrepov za Direktivo 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (8),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2017/2454 z dne 5. decembra 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 904/2010 o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2017/2454 z dne 5. decembra 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 904/2010 o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost (9),

| — | ob upoštevanju Izvedbene uredbe Sveta (EU) 2017/2459 z dne 5. decembra 2017 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 282/2011 o določitvi izvedbenih ukrepov za Direktivo 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Sveta (EU) 2017/2459 z dne 5. decembra 2017 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 282/2011 o določitvi izvedbenih ukrepov za Direktivo 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (10),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2018/1541 z dne 2. oktobra 2018 o spremembi uredb (EU) št. 904/2010 in (EU) 2017/2454 glede ukrepov za okrepitev upravnega sodelovanja na področju davka na dodano vrednost (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2018/1541 z dne 2. oktobra 2018 o spremembi uredb (EU) št. 904/2010 in (EU) 2017/2454 glede ukrepov za okrepitev upravnega sodelovanja na področju davka na dodano vrednost (11),

| — | ob upoštevanju Izvedbene uredbe Sveta (EU) 2019/2026 z dne 21. novembra 2019 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 282/2011 v zvezi z dobavo blaga ali opravljanjem storitev, ki jih omogočajo elektronski vmesniki, in posebnimi ureditvami za davčne zavezance, ki opravljajo storitve za osebe, ki niso davčni zavezanci, ter prodajajo blago na daljavo in opravljajo nekatere domače dobave blaga (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Sveta (EU) 2019/2026 z dne 21. novembra 2019 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 282/2011 v zvezi z dobavo blaga ali opravljanjem storitev, ki jih omogočajo elektronski vmesniki, in posebnimi ureditvami za davčne zavezance, ki opravljajo storitve za osebe, ki niso davčni zavezanci, ter prodajajo blago na daljavo in opravljajo nekatere domače dobave blaga (12),

| — | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/194 z dne 12. februarja 2020 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EU) št. 904/2010 glede posebnih ureditev za davčne zavezance, ki opravljajo storitve za osebe, ki niso davčni zavezanci, prodajajo blago na daljavo in opravljajo nekatere domače dobave blaga (13), |
| --- | --- |

—

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/194 z dne 12. februarja 2020 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EU) št. 904/2010 glede posebnih ureditev za davčne zavezance, ki opravljajo storitve za osebe, ki niso davčni zavezanci, prodajajo blago na daljavo in opravljajo nekatere domače dobave blaga (13),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/847 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa „Fiscalis“ za sodelovanje na področju obdavčitve in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1286/2013 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/847 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa „Fiscalis“ za sodelovanje na področju obdavčitve in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1286/2013 (14),

| — | ob upoštevanju predloga za Direktivo Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede stopenj davka na dodano vrednost (COM(2018)0020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga za Direktivo Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede stopenj davka na dodano vrednost (COM(2018)0020),

| — | ob upoštevanju predloga direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost glede posebne ureditve za mala podjetja (COM(2018)0021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost glede posebne ureditve za mala podjetja (COM(2018)0021),

| — | ob upoštevanju predloga direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede uvedbe podrobnih tehničnih ukrepov za delovanje dokončnega sistema DDV za obdavčevanje trgovine med državami članicami (COM(2018)0329) (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede uvedbe podrobnih tehničnih ukrepov za delovanje dokončnega sistema DDV za obdavčevanje trgovine med državami članicami (COM(2018)0329) (15),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. decembra 2011 o prihodnosti DDV – za enostavnejši, zanesljivejši in učinkovitejši sistem DDV, prilagojen enotnemu trgu (COM(2011)0851), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. decembra 2011 o prihodnosti DDV – za enostavnejši, zanesljivejši in učinkovitejši sistem DDV, prilagojen enotnemu trgu (COM(2011)0851),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. oktobra 2017 o nadaljnjih ukrepih v zvezi z akcijskim načrtom za DDV – Vzpostavitev enotnega območja DDV v EU: čas za odločitev (COM(2017)0566), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. oktobra 2017 o nadaljnjih ukrepih v zvezi z akcijskim načrtom za DDV – Vzpostavitev enotnega območja DDV v EU: čas za odločitev (COM(2017)0566),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. aprila 2016 o vzpostavitvi enotnega območja DDV v EU: čas za odločitev (COM(2016)0148), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. aprila 2016 o vzpostavitvi enotnega območja DDV v EU: čas za odločitev (COM(2016)0148),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 12. februarja 2019 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede uvedbe podrobnih tehničnih ukrepov za delovanje dokončnega sistema DDV za obdavčevanje trgovine med državami članicami (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 12. februarja 2019 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede uvedbe podrobnih tehničnih ukrepov za delovanje dokončnega sistema DDV za obdavčevanje trgovine med državami članicami (16),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 10. marca 2021 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2011/16/EU o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 10. marca 2021 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2011/16/EU o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja (17),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 19. maja 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa „Fiscalis“ za sodelovanje na področju obdavčitve in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1286/2013 (06116/1/2021 – C9-0179/2021 – 2018/0233(COD)) (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 19. maja 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa „Fiscalis“ za sodelovanje na področju obdavčitve in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1286/2013 (06116/1/2021 – C9-0179/2021 – 2018/0233(COD)) (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. oktobra 2011 o prihodnosti DDV (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. oktobra 2011 o prihodnosti DDV (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2016 z naslovom Na poti k dokončnemu sistemu DDV in boju proti goljufijam pri DDV (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2016 z naslovom Na poti k dokončnemu sistemu DDV in boju proti goljufijam pri DDV (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. marca 2019 o finančnem kriminalu, davčni utaji in izogibanju davkom (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. marca 2019 o finančnem kriminalu, davčni utaji in izogibanju davkom (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2021 o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope: odprava ovir za delovanje enotnega digitalnega trga in izboljšana uporaba umetne inteligence za evropske potrošnike (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2021 o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope: odprava ovir za delovanje enotnega digitalnega trga in izboljšana uporaba umetne inteligence za evropske potrošnike (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 o izvajanju zahtev EU za izmenjavo davčnih informacij: doseženi napredek, pridobljene lekcije in preostale ovire (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 o izvajanju zahtev EU za izmenjavo davčnih informacij: doseženi napredek, pridobljene lekcije in preostale ovire (23),

| — | ob upoštevanju študije z dne 30. avgusta 2021 z naslovom VAT gap, reduced VAT rates and their impact on compliance costs for businesses and on consumers (Vrzel pri pobiranju DDV, nižje stopnje DDV in njihov vpliv na stroške izpolnjevanja obveznosti za podjetja in potrošnike), ki jo je izvedel inštitut DIW ECON, objavil pa generalni direktorat za parlamentarne raziskovalne storitve Parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z dne 30. avgusta 2021 z naslovom VAT gap, reduced VAT rates and their impact on compliance costs for businesses and on consumers (Vrzel pri pobiranju DDV, nižje stopnje DDV in njihov vpliv na stroške izpolnjevanja obveznosti za podjetja in potrošnike), ki jo je izvedel inštitut DIW ECON, objavil pa generalni direktorat za parlamentarne raziskovalne storitve Parlamenta,

| — | ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča št. 11/2020 (v skladu s členom 287(4) in členom 322(2) PDEU) z dne 11. decembra 2020 o osnutku uredbe Sveta (EU, Euratom) o spremembi Uredbe (EGS, Euratom) št. 1553/89 o dokončni enotni ureditvi zbiranja lastnih sredstev, pridobljenih iz davka na dodano vrednost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča št. 11/2020 (v skladu s členom 287(4) in členom 322(2) PDEU) z dne 11. decembra 2020 o osnutku uredbe Sveta (EU, Euratom) o spremembi Uredbe (EGS, Euratom) št. 1553/89 o dokončni enotni ureditvi zbiranja lastnih sredstev, pridobljenih iz davka na dodano vrednost,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 12/2019 z dne 16. julija 2019 z naslovom „E-trgovanje: mnogo izzivov v zvezi s pobiranjem DDV in carinskih dajatev še ni bilo odpravljenih“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 12/2019 z dne 16. julija 2019 z naslovom „E-trgovanje: mnogo izzivov v zvezi s pobiranjem DDV in carinskih dajatev še ni bilo odpravljenih“,

| — | ob upoštevanju javnega posvetovanja, ki je bilo izvedeno med 8. februarjem 2021 in 3. majem 2021 o pregledu pravil o DDV za finančne in zavarovalniške storitve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javnega posvetovanja, ki je bilo izvedeno med 8. februarjem 2021 in 3. majem 2021 o pregledu pravil o DDV za finančne in zavarovalniške storitve,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku pridobitve dovoljenja za pripravo samoiniciativnih poročil in priloge 3 k temu sklepu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku pridobitve dovoljenja za pripravo samoiniciativnih poročil in priloge 3 k temu sklepu,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0355/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0355/2021),

| A. | ker je Svet leta 1977 sprejel šesto direktivo, njen cilj pa je doseči enotno osnovo za odmero, za katero bi se morale uporabljati usklajene stopnje; ker so takrat vse države članice že sprejele sistem davka na dodano vrednost v skladu s prvo (24) in drugo (25) direktivo Sveta z dne 11. aprila 1967 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih; ker so se države članice odločile, da bodo to dosegle s prehodnim obdobjem, ki je zdaj podaljšano; |
| --- | --- |

A.

ker je Svet leta 1977 sprejel šesto direktivo, njen cilj pa je doseči enotno osnovo za odmero, za katero bi se morale uporabljati usklajene stopnje; ker so takrat vse države članice že sprejele sistem davka na dodano vrednost v skladu s prvo (24) in drugo (25) direktivo Sveta z dne 11. aprila 1967 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih; ker so se države članice odločile, da bodo to dosegle s prehodnim obdobjem, ki je zdaj podaljšano;

| B. | ker je bila šesta direktiva o DDV zaradi jasnosti prenovljena in razveljavljena z direktivo o DDV; ker določa, da je treba prehodna pravila nadomestiti z dokončnim sistemom, ki bo temeljil na obdavčitvi v državi članici porekla; ker je prehodni sistem zapleten in nepopoln ter zaradi šibke strukture dovzeten za goljufije; |
| --- | --- |

B.

ker je bila šesta direktiva o DDV zaradi jasnosti prenovljena in razveljavljena z direktivo o DDV; ker določa, da je treba prehodna pravila nadomestiti z dokončnim sistemom, ki bo temeljil na obdavčitvi v državi članici porekla; ker je prehodni sistem zapleten in nepopoln ter zaradi šibke strukture dovzeten za goljufije;

| C. | ker je pobiranje DDV v prvi vrsti v pristojnosti vsake države članice; |
| --- | --- |

C.

ker je pobiranje DDV v prvi vrsti v pristojnosti vsake države članice;

| D. | ker se je leta 2013 začela obsežna revizija na podlagi dokončne ureditve, ki temelji na načelu namembnega kraja, zaradi česar je manj izpostavljena goljufijam (26); ker načelo namembnega kraja pomeni, da se DDV pošlje državi članici končne potrošnje; |
| --- | --- |

D.

ker se je leta 2013 začela obsežna revizija na podlagi dokončne ureditve, ki temelji na načelu namembnega kraja, zaradi česar je manj izpostavljena goljufijam (26); ker načelo namembnega kraja pomeni, da se DDV pošlje državi članici končne potrošnje;

| E. | ker je bil 25. maja 2018 sprejet predlog direktive, ki uvaja podrobne ukrepe za dokončni sistem DDV za blagovno menjavo med podjetji znotraj Unije in odpravlja prehodno ureditev (27); ker je Evropski parlament stališče o tem sprejel 12. februarja 2019; ker Svet svojega še ni zavzel; ker se zaradi tega zastanka zavlačuje sprejemanje pomembnih odločitev o prilagoditvi DDV izzivom, s katerimi se bomo soočali med okrevanjem gospodarstva EU, in ker neukrepanje pomeni, da vrzeli, ki bi lahko še povečale vrzel pri pobiranju DDV, niso bile odpravljene; |
| --- | --- |

E.

ker je bil 25. maja 2018 sprejet predlog direktive, ki uvaja podrobne ukrepe za dokončni sistem DDV za blagovno menjavo med podjetji znotraj Unije in odpravlja prehodno ureditev (27); ker je Evropski parlament stališče o tem sprejel 12. februarja 2019; ker Svet svojega še ni zavzel; ker se zaradi tega zastanka zavlačuje sprejemanje pomembnih odločitev o prilagoditvi DDV izzivom, s katerimi se bomo soočali med okrevanjem gospodarstva EU, in ker neukrepanje pomeni, da vrzeli, ki bi lahko še povečale vrzel pri pobiranju DDV, niso bile odpravljene;

| F. | ker se je vrzel pri pobiranju DDV v EU zmanjšala z 20 % leta 2009 na 10 % leta 2019, pri čemer predhodne ocene kažejo, da bi lahko znašala manj kot 130 milijard EUR; ker se je zaradi pandemije in njenih socialno-ekonomskih posledic trend leta 2020 spet obrnil; ker je izguba ocenjena na 164 milijard EUR, od katerih si tretjino prilastijo goljufi in organizirani kriminal; ker bi ta izguba lahko pomenila 13,7-odstotno vrzel pri pobiranju DDV; ker ta scenarij terja strateške politične možnosti; |
| --- | --- |

F.

ker se je vrzel pri pobiranju DDV v EU zmanjšala z 20 % leta 2009 na 10 % leta 2019, pri čemer predhodne ocene kažejo, da bi lahko znašala manj kot 130 milijard EUR; ker se je zaradi pandemije in njenih socialno-ekonomskih posledic trend leta 2020 spet obrnil; ker je izguba ocenjena na 164 milijard EUR, od katerih si tretjino prilastijo goljufi in organizirani kriminal; ker bi ta izguba lahko pomenila 13,7-odstotno vrzel pri pobiranju DDV; ker ta scenarij terja strateške politične možnosti;

| G. | ker je v končnem poročilu za leto 2020 z dne 10. septembra 2020 o študiji in poročilih o vrzeli pri pobiranju DDV v državah članicah EU-28, ki je bilo pripravljeno za Komisijo, navedeno, da se vrzel pri pobiranju DDV v državah članicah zelo razlikuje, in sicer znaša od manj kot 1 % do več kot 33 %; |
| --- | --- |

G.

ker je v končnem poročilu za leto 2020 z dne 10. septembra 2020 o študiji in poročilih o vrzeli pri pobiranju DDV v državah članicah EU-28, ki je bilo pripravljeno za Komisijo, navedeno, da se vrzel pri pobiranju DDV v državah članicah zelo razlikuje, in sicer znaša od manj kot 1 % do več kot 33 %;

| H. | ker ta izguba škoduje proračunu EU (DDV je drugi vir lastnih sredstev EU), nacionalnim proračunom, podjetjem in prebivalcem EU; |
| --- | --- |

H.

ker ta izguba škoduje proračunu EU (DDV je drugi vir lastnih sredstev EU), nacionalnim proračunom, podjetjem in prebivalcem EU;

| I. | ker je program Fiscalis za obdobje 2021–2027 s proračunom 269 milijonov EUR namenjen boju proti davčni nepravičnosti, tako da nacionalnim davčnim organom pomaga bolje sodelovati v boju proti davčnim goljufijam, davčnim utajam in agresivnemu davčnemu načrtovanju; ker je prejšnji program EU prinesel 591 milijonov EUR prihodkov; |
| --- | --- |

I.

ker je program Fiscalis za obdobje 2021–2027 s proračunom 269 milijonov EUR namenjen boju proti davčni nepravičnosti, tako da nacionalnim davčnim organom pomaga bolje sodelovati v boju proti davčnim goljufijam, davčnim utajam in agresivnemu davčnemu načrtovanju; ker je prejšnji program EU prinesel 591 milijonov EUR prihodkov;

| J. | ker je treba platformo strokovnjakov držav članic za boj proti goljufijam Eurofisc, ki je bila ustanovljena leta 2010, okrepiti in ji zagotoviti zadostna sredstva za izvajanje skupnih analiz tveganja, usklajevanje preiskav in sodelovanje z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF), Europolom in Evropskim javnim tožilstvom, zlasti pri preiskovanju goljufij na področju DDV; ker bi lahko sistem diferenciranih stopenj DDV in visokih stroškov izpolnjevanja obveznosti povzročil porast goljufij; |
| --- | --- |

J.

ker je treba platformo strokovnjakov držav članic za boj proti goljufijam Eurofisc, ki je bila ustanovljena leta 2010, okrepiti in ji zagotoviti zadostna sredstva za izvajanje skupnih analiz tveganja, usklajevanje preiskav in sodelovanje z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF), Europolom in Evropskim javnim tožilstvom, zlasti pri preiskovanju goljufij na področju DDV; ker bi lahko sistem diferenciranih stopenj DDV in visokih stroškov izpolnjevanja obveznosti povzročil porast goljufij;

| K. | ker je v mnenju Računskega sodišča št. 11/2020 uporabljena nova metoda za poenostavljen izračun lastnih sredstev iz naslova DDV; ker je v tem njem navedeno tudi, da predlog znatno poenostavlja izračun lastnih sredstev iz naslova DDV držav članic v primerjavi s sedanjim sistemom, da pa obstaja tveganje, da dokončna večletna ponderirana povprečna stopnja morda ne bo reprezentativna za vse države članice; |
| --- | --- |

K.

ker je v mnenju Računskega sodišča št. 11/2020 uporabljena nova metoda za poenostavljen izračun lastnih sredstev iz naslova DDV; ker je v tem njem navedeno tudi, da predlog znatno poenostavlja izračun lastnih sredstev iz naslova DDV držav članic v primerjavi s sedanjim sistemom, da pa obstaja tveganje, da dokončna večletna ponderirana povprečna stopnja morda ne bo reprezentativna za vse države članice;

| L. | ker so zaradi socialno-ekonomske krize, ki jo je povzročila pandemija covida-19, potrebna znatna fiskalna in proračunska prizadevanja vlad držav članic, tudi v obliki pomoči podjetjem; |
| --- | --- |

L.

ker so zaradi socialno-ekonomske krize, ki jo je povzročila pandemija covida-19, potrebna znatna fiskalna in proračunska prizadevanja vlad držav članic, tudi v obliki pomoči podjetjem;

| M. | ker so lastna sredstva iz naslova DDV v letu 2019 predstavljala 11 % proračuna EU v skupnem znesku 17,8 milijarde EUR; |
| --- | --- |

M.

ker so lastna sredstva iz naslova DDV v letu 2019 predstavljala 11 % proračuna EU v skupnem znesku 17,8 milijarde EUR;

| N. | ker je akcijski načrt Komisije za pravično in preprosto obdavčitev, ki podpira strategijo za okrevanje, del nove strategije EU za poenostavitev in prilagoditev davčne ureditve digitalizaciji gospodarstva in zelenemu prehodu ter boju proti utajam in izogibanju davkom; ker so v tem akcijskem načrtu kot prednostne naloge opredeljene zadeve, povezane z DDV, s poudarkom na boju proti goljufijam na področju DDV in posodobitvi DDV na finančne storitve, pri čemer je treba upoštevati digitalizacijo gospodarstva; |
| --- | --- |

N.

ker je akcijski načrt Komisije za pravično in preprosto obdavčitev, ki podpira strategijo za okrevanje, del nove strategije EU za poenostavitev in prilagoditev davčne ureditve digitalizaciji gospodarstva in zelenemu prehodu ter boju proti utajam in izogibanju davkom; ker so v tem akcijskem načrtu kot prednostne naloge opredeljene zadeve, povezane z DDV, s poudarkom na boju proti goljufijam na področju DDV in posodobitvi DDV na finančne storitve, pri čemer je treba upoštevati digitalizacijo gospodarstva;

| O. | ker so bile od sprejetja direktive o DDV finančne storitve z nekaterimi izjemami oproščene DDV, saj da so predmet drugih davkov (kot je davek na zavarovalne premije); |
| --- | --- |

O.

ker so bile od sprejetja direktive o DDV finančne storitve z nekaterimi izjemami oproščene DDV, saj da so predmet drugih davkov (kot je davek na zavarovalne premije);

| P. | ker se DDV kot posredni davek, ki ga pobira vseh 27 držav članic, pobira v okviru več različnih nacionalnih ureditev in ker je mogoče opredeliti njihove dobre prakse in jih uporabiti pri reformi na ravni EU; ker je treba nacionalne prakse obravnavati kot modele, ki jih je treba upoštevati, in ker mora Komisija delovati kot platforma za izmenjavo teh dobrih praks; ker je ena od držav članic uvedla nacionalne zakonodajne spremembe, ki ustvarjajo spodbude za potrošnike, da zahtevajo račune v sektorjih, ki jih je težko obdavčiti, kar je dober primer; |
| --- | --- |

P.

ker se DDV kot posredni davek, ki ga pobira vseh 27 držav članic, pobira v okviru več različnih nacionalnih ureditev in ker je mogoče opredeliti njihove dobre prakse in jih uporabiti pri reformi na ravni EU; ker je treba nacionalne prakse obravnavati kot modele, ki jih je treba upoštevati, in ker mora Komisija delovati kot platforma za izmenjavo teh dobrih praks; ker je ena od držav članic uvedla nacionalne zakonodajne spremembe, ki ustvarjajo spodbude za potrošnike, da zahtevajo račune v sektorjih, ki jih je težko obdavčiti, kar je dober primer;

| Q. | ker je splošni cilj digitalizacije obdavčitve ključnega pomena za zagotavljanje preglednosti, enostavnosti, odgovornosti in avtomatiziranega poročanja ter je bistven za dokončno in poenostavljeno ureditev DDV, ki bo kos izzivom prihodnosti; ker je pandemija covida-19 spodbudila razvoj digitalizacije za vse transakcije; ker so mala in srednja podjetja v središču tega procesa digitalizacije in bi jih bilo treba v zvezi s tem podpirati pri nakupu najnovejše tehnologije in pridobivanju znanja; |
| --- | --- |

Q.

ker je splošni cilj digitalizacije obdavčitve ključnega pomena za zagotavljanje preglednosti, enostavnosti, odgovornosti in avtomatiziranega poročanja ter je bistven za dokončno in poenostavljeno ureditev DDV, ki bo kos izzivom prihodnosti; ker je pandemija covida-19 spodbudila razvoj digitalizacije za vse transakcije; ker so mala in srednja podjetja v središču tega procesa digitalizacije in bi jih bilo treba v zvezi s tem podpirati pri nakupu najnovejše tehnologije in pridobivanju znanja;

| R. | ker je DDV na splošno usklajen na ravni EU in je vir lastnih sredstev za proračun EU, zato je potrebno obsežno sodelovanje na ravni EU; |
| --- | --- |

R.

ker je DDV na splošno usklajen na ravni EU in je vir lastnih sredstev za proračun EU, zato je potrebno obsežno sodelovanje na ravni EU;

| S. | ker Parlament v celoti spoštuje načelo nacionalne davčne suverenosti; |
| --- | --- |

S.

ker Parlament v celoti spoštuje načelo nacionalne davčne suverenosti;

Stopnja DDV, davčne osnove in vrzeli pri pobiranju DDV v državah članicah

| 1. | pozdravlja dejstvo, da je splošni trend pozitiven, saj se je vrzel pri pobiranju DDV v državah članicah zmanjšala z 20 % leta 2009 na 10 % leta 2019, kar kaže, da je goljufij na področju DDV v EU vse manj, prihodki iz DDV kot delež bruto domačega proizvoda pa se povečujejo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo in države članice, naj analizirajo in si izmenjajo najboljše prakse tistih držav članic, ki so uspele preprečiti veliko vrzel pri pobiranju DDV; podpira cilj oblikovanja inovativnih davčnih rešitev v skladu z novimi gospodarskimi, socialnimi in okoljskimi razmerami; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da bi lahko po nekaterih ocenah dohodkovno nevtralna davčna reforma znižala standardno stopnjo DDV v EU-27 v povprečju za sedem odstotnih točk, poleg tega pa bi zmanjšala stroške izpolnjevanja obveznosti; poudarja, da bi se v skladu s temi ocenami davčne stopnje v državah članicah EU različno zmanjšale, in sicer od 2 (Estonija) do 13 (Grčija) odstotnih točk; ugotavlja, da to ni edina rešitev za potrebo po obravnavanju zapletenosti davčnega sistema; ugotavlja, da bi nižja splošna stopnja DDV lahko koristila potrošnikom, zlasti gospodinjstvom z nizkimi dohodki; ugotavlja, da imajo države članice možnost preučiti, kakšne koristi bi imela enotna znižana splošna stopnja za pošteno konkurenco na njihovem trgu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da je uporaba različnih nižjih stopenj legitimna za družbo, saj zmanjšuje regresivnost sistema DDV in prispeva k doseganju nekaterih ciljev nacionalne politike, kot je dostop do osnovnega blaga in sektorjev, kot sta zdravstvo in hrana, vendar še povečuje zapletenost in nepreglednost davčnega sistema, povečuje stroške izpolnjevanja obveznosti in lahko omogoča goljufije; razume, da lahko uporaba nižjih stopenj privede do znižanja cen za potrošnika, vendar je odvisna od več drugih dejavnikov; zato ugotavlja, da je treba izvesti temeljito analizo in oceno učinka; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je seznanjen s precejšnjimi razlikami v splošnih stopnjah, ki se uporabljajo v državah članicah, in da je sistem zato zapleten, tudi če to upravičujejo različni nacionalni gospodarski sistemi; poudarja, da je sistem še bolj zapleten zaradi različnih načinov uporabe nižjih stopenj, kar pa je upravičeno za doseganje socialnih in okoljskih ciljev; opozarja, da je možnost uporabe zelo znižanih stopenj (v petih državah članicah) ali parkirnih stopenj (v petih državah članicah) dodatna ovira za usklajen in popolnoma interoperabilen skupni sistem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | se zaveda, da je sistem vse bolj zapleten zaradi različnih stopenj, pa tudi zaradi izjem in odstopanj, ki pa ne smejo postati pravilo; opozarja na neenako obravnavanje držav članic, ki so se pridružile pred letom 1992 in po njem, saj za slednje veljajo drugačna pravila; poziva Komisijo, naj to vprašanje obravnava v prihodnjih zakonodajnih predlogih; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da je Komisija v zadnjih dveh desetletjih začela skoraj 200 postopkov za ugotavljanje kršitev v zvezi z DDV; poziva jo, naj povzetek glavnih ugotovitev teh postopkov predstavi kot podlago za prihodnje zakonodajne predloge, in sicer o znižanih stopnjah, izjemah in neprenosu v nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da so bila zaradi pandemije covida-19 pravila o izjemah v zvezi z DDV upravičena, kar dokazuje, da je v nujnih ali nepričakovanih okoliščinah potrebna določena prožnost; poziva Komisijo, naj to upošteva v prihodnjih zakonodajnih predlogih v zvezi z DDV; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da vrzel pri pobiranju DDV niha glede na poslovni cikel in da je nizka stopnja izpolnjevanja davčnih obveznosti v nekaterih primerih povezana z visokimi splošnimi stopnjami DDV, nižjo pravno in pravosodno učinkovitostjo, šibkejšimi pravnimi institucijami, višjimi zaznanimi stopnjami korupcije in skupnim deležem sive ekonomije v širšem gospodarstvu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da nekatere države članice donacij v naravi na splošno ne oprostijo plačila DDV, zaradi česar podjetja uničijo potrošniško blago, zlasti vračila, čeprav je takšna oprostitev v skladu z veljavno direktivo o DDV mogoča; poziva Komisijo, naj izda smernice za države članice, v katerih bo pojasnjeno, da bo oprostitev plačila DDV za donacije v naravi združljiva z veljavno zakonodajo EU o DDV, dokler države članice ne bodo sprejele predloga Sveta COM(2018)0020 (člen 98(2)); |
| --- | --- |

10.

| 11. | obžaluje pomanjkanje razpoložljivih podatkov o regionalnih razlikah, kar bi lahko močno omejevalo merjenje vrzeli pri pobiranju DDV; poziva Komisijo, naj preveri, ali bi lahko bila priprava in objava regionalnih meritev vrzeli pri pobiranju DDV koristno orodje za izboljšanje preglednosti in zmanjšanje vrzeli pri pobiranju DDV; |
| --- | --- |

11.

Vpliv diverzifikacije nižjih stopenj DDV na podjetja

| 12. | meni, da sedanje močno diverzificirane nižje davčne stopnje podjetjem nalagajo dodatne upravne stroške; ugotavlja, da skupni stroški izpolnjevanja obveznosti v zvezi z DDV znašajo od 1 % do 4 % prometa podjetij v državah članicah; ugotavlja, da lahko digitalizacija znatno prispeva k zmanjšanju stroškov izpolnjevanja obveznosti za podjetja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ugotavlja, da mala in srednja podjetja plačujejo sorazmerno višje stroške izpolnjevanja obveznosti, saj so ti stroški fiksni in neodvisni od velikosti podjetja, ter da visoki stroški izpolnjevanja obveznosti ovirajo vstop na notranji trg EU; zato meni, da lahko različne ureditve DDV v EU podjetja odvračajo od trgovine znotraj EU, še zlasti pa mala in srednja podjetja; ugotavlja pa, da iz empiričnih dokazov ni razvidno, kakšni so učinki diferenciranih sistemov DDV na mednarodno trgovino in ali bi lahko ustvarili neenake konkurenčne pogoje v njej, zlasti zaradi visokih stroškov izpolnjevanja obveznosti, oprostitev in pomanjkljivih sistemov vračil; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je seznanjen s potencialom digitalizacije za zmanjšanje stroškov izpolnjevanja obveznosti, čeprav se te koristi pogosto pokažejo šele dolgoročno; meni, da lahko digitalne inovacije (28) zmanjšajo te stroške in pripomorejo k preglednosti v poslovnih transakcijah in zmanjšanju birokracije; poudarja, da je treba zagotoviti varnost podatkov ter zasebnost posameznikov in zaupnost podjetij; vztraja, da je treba podjetja subsidiarno podpirati (29) prek programov EU in da je treba zlasti mala in srednja podjetja ter druge ranljive gospodarske akterje podpreti z usposabljanjem o digitalnem prehodu, ki naj ga organizira EU, da bi ga lahko izkoristili in k njemu prispevali; poudarja, da bi tak splošni pristop k pospešitvi digitalizacije strokovnega znanja in izkušenj ter dejavnosti malih in srednjih podjetij na terenu nazadnje koristil tudi pobiranju DDV; poudarja potencial tehnologije razpršene evidence za preprečevanje goljufij na področju DDV, npr. goljufij znotraj Skupnosti z neplačujočim gospodarskim subjektom, in z zanimanjem pričakuje zakonodajni predlog za posodobitev obveznosti poročanja o DDV; poleg tega poziva Komisijo, naj pripravi pobudo, ki bo osredotočena na enostavno uporabo tehnologije razpršene evidence s strani trgovcev in zmanjšanje birokracije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da bi lahko poenostavili trgovanje in izboljšali pravno varnost na notranjem trgu, če bi Komisija v sodelovanju z državami članicami izboljšala bazo podatkov o davkih v Evropi – spletni informacijski portal EU o DDV za podjetja; poudarja, da bi moral ta portal zagotavljati hiter dostop do posodobljenih in točnih relevantnih informacij o izvajanju sistema DDV v različnih državah članicah, predvsem o ustreznih stopnjah DDV za različne vrste blaga in storitev v različnih državah članicah ter o pogojih za ničelno stopnjo DDV; ugotavlja, da bi lahko tudi pomagal pri ukrepanju v zvezi s sedanjo vrzeljo pri pobiranju DDV; predlaga, da se na spletni informacijski portal EU o DDV uvede sistem „vse na enem mestu“; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opozarja, da je sistem EU „vse na enem mestu“ primer digitalnih inovacij, ki podjetjem EU omogočajo poenostavitev računov za DDV in s tem stroškov izpolnjevanja obveznosti na področju e-trgovanja v EU; ugotavlja, da je takšno zmanjšanje stroškov izpolnjevanja obveznosti še posebej koristno za mala in srednja podjetja; je seznanjen s pripravljenostjo Komisije, da za obdobje 2022/2023 predlaga spremembo direktive o DDV, da bi dodatno razširila področje uporabe sistema „vse na enem mestu“ za DDV; poziva Komisijo, naj preuči, kako razširiti področje uporabe sistema „vse na enem mestu“; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva države članice, naj okrepijo in izboljšajo medsebojno sodelovanje ter dosledno izvajajo sveženj pravil o izmenjavi podatkov o plačilih DDV, ki so bila sprejeta februarja 2020, da bi olajšale odkrivanje davčnih goljufij pri čezmejnih transakcijah e-trgovanja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ugotavlja, da države članice že uporabljajo nove tehnologije za izboljšanje učinkovitosti nadzora domačih nakupov za davčne namene; razume, da je treba te nacionalne ukrepe pri vsaki reformi sistema DDV obravnavati kot dobre prakse, ki jo je treba upoštevati; v zvezi s tem se zavzema za večje usklajevanje med državami članicami, da bi olajšali čezmejne transakcije brez pretiranih stroškov za operaterje in potrošnike; poziva Komisijo, naj predstavi konkretne predloge za spodbujanje sistema hitrejše izmenjave informacij o transakcijah DDV znotraj EU in za njegovo interoperabilnost z nacionalnimi mehanizmi; se zavzema za razširitev elektronskega izdajanja računov in poziva k uvedbi standarda EU za izdajanje e-računov, s katerim bi zlasti uskladili informacije, vsebovane v elektronskem računu, da bi olajšali čezmejno interoperabilnost, zagotovili skladnost z zakonodajo, povečali preglednost v trgovinskih poslih ter tako omejili goljufije in napake; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da se je treba proti čezmejnim goljufijam na področju DDV in davčnim vrtiljakom nujno boriti z ustreznim izvajanjem učinkovitih mehanizmov za izmenjavo informacij in ustreznimi sredstvi (človeškimi, finančnimi, tehničnimi in tehnološkimi) za nacionalne in druge organe, kot je OLAF; poudarja dragocen prispevek organizmov, kot je Eurofisc; opozarja na vlogo ponudnikov plačilnih storitev in potrebo po zagotavljanju visokih standardov poročanja o DDV; meni, da je treba od Komisije pridobiti študijo učinka, da bi ocenili uvedbo splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti v več državah članicah po izvajanju direktive Sveta o začasni uporabi splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti za dobavo blaga in storitev nad določenim pragom (30), s čimer bi preprečili goljufije znotraj Skupnosti z neplačujočim gospodarskim subjektom, ter da bi ocenili zlasti njegov vpliv na boj proti vsem vrstam goljufij na področju DDV in posledice za stroške izpolnjevanja obveznosti za podjetja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da lahko diverzifikacija stopenj DDV izkrivlja cene na notranjem trgu, saj spodbuja čezmejno nakupovanje; zlasti ugotavlja, da diverzifikacija stopenj DDV spodbuja izkoriščanje razlik v cenah med državami s preusmeritvijo potrošnje v države članice z nižjimi stopnjami DDV in izkrivljanje pobiranje prihodkov s strani vlad; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opozarja, da podjetja potrebujejo poenostavljen in centraliziran dostop do informacij o stopnjah, pravilnih stopnjah DDV za različno blago in storitve v različnih državah članicah ter pogojih za ničelno stopnjo DDV, pa tudi jasna in nedvoumna pravila o DDV, da bi spodbudili čezmejno poslovanje in zmanjšali upravno breme za podjetja; v zvezi s tem pozdravlja poenostavljeno in digitalizirano metodo za registracijo sistema DDV za mala podjetja, ki se ukvarjajo s čezmejnimi dejavnostmi, prek spletnega portala, kar zmanjšuje stroške in upravno breme; ugotavlja, da so v 26 od 27 držav članic nižje stopnje sestavni del njihove davčne in socialne politike; opozarja, da bi skupni spletni informacijski portal o izvajanju sistemov DDV v različnih državah članicah spodbudil čezmejno poslovanje in zmanjšal upravno breme za podjetja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja pozitiven trend zmanjševanja stroškov izpolnjevanja obveznosti z nadaljnjo digitalizacijo podjetij in javne uprave; ugotavlja, da se je v državah OECD čas, potreben za izpolnjevanje davčnih obveznosti, med letoma 2006 in 2020 zmanjšal z 230 ur na 162 ur, predvsem zaradi uporabe elektronskih sistemov za vlaganje in plačevanje (31); |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da je dobro zasnovan sistem DDV nevtralen in ne bi smel vplivati na trgovino, vendar je to načelo v praksi na svetovni ravni težko preveriti zaradi prakse oprostitve plačila DDV, neučinkovitosti sistemov povračil ter velikega števila različnih stopenj, ki povzročajo višje stroške izpolnjevanja obveznosti; opozarja, da učinkovit sistem DDV prispeva k boju proti davčnim utajam in davčni optimizaciji; poudarja, da je vse več malih in srednjih podjetij pripravljenih trgovati po vsej EU, zlasti prek spletnih transakcij, in da bi moral sistem DDV v EU spodbujati čezmejno rast; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ugotavlja, da empirični dokazi kažejo, da je sedanji sistem različnih stopenj DDV v državah članicah regresiven, če se meri kot odstotek razpoložljivega dohodka, vendar je v večini držav članic običajno sorazmeren ali rahlo progresiven, če se meri kot odstotek odhodkov; ugotavlja tudi, da obstoječe znižane in ničelne stopnje DDV, merjene z vidika odhodkov, prispevajo k temu, da je DDV bolj progresiven v primerjavi s sistemi enotne stopnje DDV; poleg tega ugotavlja, da je dokazano tudi, da le stopnje DDV, ki so bile znižane zaradi podpore gospodinjstvom z nizkimi dohodki (kot so nižje stopnje za hrano), prispevajo k progresivnosti DDV; poziva države članice, naj nižje stopnje DDV uporabljajo s posebnim ciljem podpiranja gospodinjstev z nizkimi dohodki; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da bi morale imeti države članice možnost, da za osnovno blago uporabljajo ničelno stopnjo DDV; |
| --- | --- |

25.

Vpliv nižjih stopenj DDV na potrošnike ter socialne in okoljske cilje

| 26. | ugotavlja, da uporaba nižjih stopenj ne vodi sistematično do trajnega znižanja cene za potrošnika in da je učinkovitost znižane stopnje odvisna od več dejavnikov, kot so posredni prenos nižje stopnje s podjetij na potrošnike, njeno trajanje v daljšem časovnem obdobju, obseg znižanja in zapletenost sistema stopenj; poudarja, da je prenos znižanih stopenj v celoti zapleten proces in se ga ne bi smeli lotiti brez temeljite ocene učinka; ugotavlja, da obstoječe znižane in ničelne stopnje DDV sorazmerno bolj koristijo gospodinjstvom z nizkimi dohodki v EU (merjene kot delež odhodkov), vendar v absolutnem (denarnem) smislu bolj koristijo gospodinjstvom z visokimi dohodki; zato ugotavlja, da je treba izvesti obsežne analize in ocene učinka, da se zagotovi, da se nižje stopnje uporabljajo le, kadar lahko koristijo gospodinjstvom z nizkimi dohodki; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da so nižje stopnje običajno upravičene s tem, da zagotavljajo, da so osnovne dobrine dostopne vsem; poudarja, da je zaradi znižanih stopenj DDV za potrebščine (npr. za hrano) ta davek običajno bolj progresiven; poudarja, da so lahko nižje stopnje učinkovitejše v družbah z velikimi razlikami v dohodkih ter visoko stopnjo socialne in ekonomske neenakosti; ugotavlja, da je empiričnih dokazov o učinkovitosti znižanih stopenj DDV pri spodbujanju družbeno zaželenih ali okoljskih dobrin malo in so nejasni; |
| --- | --- |

27.

| 28. | je močno zaskrbljen zaradi regresivne narave davkov na potrošnjo; poudarja, da bi bilo treba ohranjati nizke stopnje DDV, saj ta nesorazmerno obremenjuje gospodinjstva z nižjimi dohodki, s čimer se povečuje neenakost pri porazdelitvi bogastva; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ugotavlja, da je učinkovitost nižjih stopenj DDV pri spodbujanju okolju prijaznih dobrin še vedno težko oceniti zaradi pomanjkanja empiričnih dokazov, čeprav je v nekaterih primerih in po nekaterih modelih mogoče izmeriti pozitivne učinke; poudarja pa, da je za spodbujanje okolju prijazne potrošnje bistvenega pomena, da države članice postopno odpravijo vse ničelne stopnje DDV in nižje stopnje za okolju škodljivo blago in storitve; poziva države članice, naj do leta 2030 postopno odpravijo nižje stopnje za blago in storitve, ki močno onesnažujejo okolje, da bi dosegle podnebne cilje EU iz evropskega zelenega dogovora; poziva države članice, naj preučijo izvajanje kompenzacijskih mehanizmov za pomoč gospodinjstvom z nizkimi dohodki pri spopadanju z zmanjšanjem razpoložljivega dohodka zaradi višjih stopenj DDV za blago in storitve, ki onesnažujejo okolje; |
| --- | --- |

29.

| 30. | v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba pri nižjih stopnjah upoštevati vzdržnost javnih financ; ugotavlja, da bi bilo treba pri razmišljanju o tem, kako vzpostaviti enotni sistem DDV, upoštevati dosedanjo in začasno uporabo nižjih stopenj, če so izpolnjeni drugi pogoji; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da so glede na dokaze nižje stopnje DDV pogosto neučinkovito orodje za doseganje socialnih ali okoljskih ciljev, saj zaradi razkoraka v stopnjah pomenijo precejšnje stroške za vlade, nižje prihodke od davkov, višje upravne stroške, visoke stroškov nadzora in inšpekcijskih pregledov, pritisk predstavnikov socialnega in gospodarskega sektorja, stroške izpolnjevanja obveznosti, ekonomsko izkrivljanje ali celo davčne utaje ter težave pri doseganju ciljne publike; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ugotavlja, da je treba za celovito oceno učinkovitosti in uspešnosti nestandardnih stopenj DDV te stopnje primerjati z alternativnimi instrumenti politike; meni, da če bi vlade te instrumente učinkovito uporabljale, bi lahko bili učinkovitejša, prožnejša, prepoznavna in stroškovno učinkovita orodja za doseganje teh socialnih in okoljskih ciljev; ugotavlja pa, da so ti instrumenti v samem središču nacionalne davčne suverenosti in so vključeni v nacionalne pristojnosti, saj ni zakonodaje EU, ki bi jih usklajevala; poudarja, da morajo kljub temu spoštovati politiko konkurence EU; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da so enotni sistem DDV skupaj z alternativnimi instrumenti politike ter svežnjem socialnih reform in okoljskih davčnih instrumentov možnosti, ki jih je treba preučiti pri oblikovanju učinkovitega gospodarskega, socialnega in zelenega celovitega davčnega sistema, če seveda ne pomenijo nepotrebnega bremena za gospodinjstva z nizkimi dohodki; poudarja, da ima Nova Zelandija enoten sistem 15-odstotnega DDV in za gospodinjstva z nizkimi dohodki uporablja davčno olajšavo; ugotavlja, da prizadevanja za poenostavitev ali uskladitev sistema DDV v EU ne bi privedla do višjih splošnih stopenj DDV; meni, da bi lahko bile za spodbujanje javnih dobrin še vedno na voljo pavšalne subvencije in informacijske kampanje; |
| --- | --- |

33.

Sklep

| 34. | želi spomniti, da so prihodki iz DDV eden najpomembnejših virov javnih prihodkov, saj v povprečju predstavljajo približno 21 % skupnih prihodkov od davkov v EU; ugotavlja, da vrzel pri pobiranju DDV v povprečju znaša 10 % in da je DDV tudi vir lastnih sredstev za proračun EU; poudarja, da bi lahko vsako zmanjšanje osnove za DDV povzročilo izgubo javnofinančnih prihodkov; poziva nacionalne davčne organe, naj sprejmejo pobude za zmanjšanje vrzeli pri pobiranju DDV, da bi izboljšali javne finance, zlasti glede na upad gospodarske rasti, ki ga je povzročila pandemija covida-19, in povečali lastna sredstva EU; |
| --- | --- |

34.

| 35. | v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da je bil v zadnjem desetletju dosežen znaten napredek pri sodelovanju med davčnimi organi držav članic; podpira nadaljnje razprave med državami članicami za izboljšanje upravnega sodelovanja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | povzema ugotovitve študije inštituta DIW Econ, ki ugotavlja, da je bila leta 2019 splošna stopnja v povprečju uporabljena za 71 % skupne davčne osnove v državah članicah; poudarja, da se lahko stroški izpolnjevanja obveznosti, povezani z različnimi sistemi DDV, znatno zmanjšajo z nadaljnjo digitalizacijo podjetij in javnih uprav; poudarja, da je treba skrbno oceniti stroške diverzificiranih sistemov DDV za podjetja, zlasti mala in srednja podjetja, izkrivljanja, ki jih lahko povzročijo na notranjem trgu in v trgovini, ter njihov vpliv na vlade v smislu izgube prihodkov, da bi lahko vzpostavili povezan, pravičen in učinkovit sistem DDV v EU; ugotavlja, da je zaradi nižjih stopenj za potrebščine (npr. za hrano) DDV običajno bolj progresiven in da imajo gospodinjstva z nizkimi dohodki korist od nižjih stopenj DDV, čeprav so manj učinkovite pri doseganju ciljev porazdelitve prihodkov ali okoljskih ciljev; |
| --- | --- |

36.

| 37. | je seznanjen, da težave pri zmanjševanju vrzeli pri pobiranju DDV med državami članicami izhajajo iz različnih dejavnikov, saj želijo ohraniti nekatere oprostitve plačila DDV za določeno blago in storitve, ohranile pa bi rade vsaj za 5 % nižje stopnje; se zaveda, da morajo države članice ohraniti prožnost pri določanju stopnje DDV, ki se bo uporabljala, saj gre za pomemben proračunski instrument; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva k uvedbi poenostavljenega in posodobljenega sistema DDV z omejitvami za oprostitve in nestandardne stopnje, da bi spodbudili pošteno in učinkovito poslovno konkurenčnost na notranjem trgu, zmanjšali stroške izpolnjevanja obveznosti in izboljšali prostovoljno izpolnjevanje obveznosti; ugotavlja, da bi takemu poenostavljenemu sistemu DDV še vedno koristil sistem „vse na enem mestu“, da bi zmanjšali stroške izpolnjevanja obveznosti za podjetja EU in spodbudili trgovino znotraj Unije; je seznanjen s predlogom nekdanjega portugalskega predsedstva Sveta in sedanjega slovenskega predsedstva Sveta, da se postopno odpravijo vse ničelne stopnje DDV in znižane stopnje za okolju škodljivo blago in storitve na ravni držav članic, kot so fosilna goriva, kemični pesticidi in kemična gnojila; poziva, naj se preuči izvajanje socialnih ukrepov za gospodinjstva z nizkimi dohodki, da bi izravnali zmanjšanje razpoložljivega dohodka zaradi višjih stopenj DDV za blago in storitve, ki onesnažujejo okolje; poziva države članice, naj hitro sprejmejo predlog revidirane direktive o stopnjah DDV (32); |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da je vrzel pri pobiranju DDV zelo odvisna od kombinacije dejavnikov v posamezni državi članici, kot so zakonodajne vrzeli, pomanjkanje virov in slaba digitalna učinkovitost davčnih uprav, neučinkovitosti ukrepov za izvrševanje in nadzor, zlasti v zvezi z davčnimi utajami, izogibanjem davkom in agresivnim davčnim načrtovanjem; v zvezi s tem poziva države članice, naj izboljšajo upravno sodelovanje in uspešnost nacionalnih davčnih organov; pozdravlja orodje za analizo transakcijskih mrež in podpira okrepljeno sodelovanje med članicami Eurofisca, da bi hitro odkrili goljufije v obliki davčnega vrtiljaka; poziva konferenco o prihodnosti Evrope, naj to vprašanje obravnava v okviru zaščite finančnih interesov EU; |
| --- | --- |

39.

| 40. | meni, da je treba preučiti bolj usklajeno uvedbo izdajanja elektronskih računov v vseh državah članicah, ne le pri javnih naročilih po vsej EU, ki je že sedaj obvezno, saj se je izkazalo za učinkovito orodje za boj proti goljufijam in utajam v državah, kjer je bilo uvedeno tudi za druge vrste transakcij, ter je privedlo tudi do večje poenostavitve in manjših stroškov izpolnjevanja obveznosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opozarja na pomen neodvisnosti in nestrankarskega značaja evropskega davčnega observatorija, ki je bil ustanovljen na pobudo Parlamenta; poudarja, da je program Fiscalis 2021–2027 bistveno orodje za zagotavljanje hitrega in konstruktivnega sodelovanja med davčnimi organi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opozarja, da je treba učinkovitost nižjih stopenj kot političnega orodja vedno oceniti v specifičnem okviru drugih političnih orodij; dodaja, da nižje stopnje pogosto dopolnjujejo obstoječa orodja socialne in okoljske politike ter da neposredne davčne spodbude bolje služijo gospodinjstvom z nizkimi dohodki (npr. prag neobdavčenosti in progresivne davčne stopnje) in so na splošno cenejše, če so izpolnjeni drugi pogoji; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da je treba preiti na dokončni sistem DDV, ki bo temeljil na načelu obdavčitve v namembni državi; poziva Svet, naj glede na obseg izgube nacionalnih proračunskih sredstev in proračunskih sredstev EU v sedanji ureditvi čim prej sprejme predlog direktive z dne 25. maja 2018 (COM(2018)0329); v zvezi s tem poudarja glavna načela predvidenega dokončnega sistema DDV za čezmejno obdavčitev blaga znotraj EU v namembnem kraju ter zaračunavanje in pobiranje DDV v namembni državi članici s strani dobavitelja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisijo, naj na podlagi tega poročila pripravi konkretne zakonodajne predloge, ki bodo obravnavali zgoraj navedene specifične teme; poziva Svet, naj pri izvajanju ustrezne reforme sistema DDV upošteva dialog in sodelovanje s Parlamentom ter upošteva te predloge, pa tudi temeljno potrebo po zagotavljanju, da bodo spremembe davčne politike EU potekale na demokratičen način; |
| --- | --- |

44.

| 45. | podpira predlog Računskega sodišča (33), da bi razmislili o vzpostavitvi mehanizma za revizijo večletne ponderirane povprečne stopnje v obdobju večletnega finančnega okvira, da bi preprečili izkrivljanje ravni prispevkov na podlagi DDV v tem obdobju, če se država članica odloči spremeniti svojo politiko DDV; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ugotavlja, da mora direktivo o DDV v skladu s členom 113 PDEU soglasno odobriti Svet; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opozarja na prednosti identifikacijske številke davkoplačevalca kot koristnega instrumenta za zagotavljanje izpolnjevanja davčnih obveznosti in njihovega spoštovanja; poziva Komisijo in države članice, naj preučijo vse možnosti, povezane z identifikacijsko številko davkoplačevalca kot mehanizma za zaščito zelo učinkovitih standardov poročanja; |
| --- | --- |

47.

| 48. | podpira zamisel o razširitvi področja uporabe sistema „vse na enem mestu“ za DDV, ki velja od leta 2015, na prijavo in plačilo tega davka; poudarja, da se je treba posebej osredotočiti na prilagajanje točke „vse na enem mestu“ na rastoči trg e-trgovanja; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisijo, naj oceni sedanji okvir in predlaga konkretne zakonodajne predloge o preverjanju čezmejnih transakcij, ki jih je treba okrepiti, da bi zagotovili DDV; v zvezi s tem poudarja, da je treba posebej obravnavati priložnosti, ki jih prinaša uporaba novih digitalnih tehnologij, pri čemer so visoki standardi varstva podatkov in zasebnosti del pravic davkoplačevalcev; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opozarja, kako pomembno je zagotoviti popoln prenos in pravilno izvajanje svežnja o DDV za e-trgovanje; poziva Komisijo, naj oceni stanje v zvezi s tem in po potrebi pripravi konkretne predloge za prilagoditev pravil, pri čemer naj upošteva eksponentno rast e-trgovanja; ugotavlja, da je v sektorju e-trgovanja velika vrzel pri pobiranju DDV; poziva Komisijo, naj preuči ugotovitve posebnega poročila Evropskega računskega sodišča o tej zadevi, da bi odpravili vrzel pri pobiranju; |
| --- | --- |

50.

| 51. | opozarja na pomen tesnejšega dialoga z mednarodnimi partnerji, zlasti najpomembnejšimi trgovinskimi partnerji, o DDV; meni, da bi moralo to sodelovanje temeljiti na načelu upravnega sodelovanja, da se zagotovi učinkovita logika izmenjave informacij, ki lahko okrepi boj proti sistemom, ki vodijo v goljufije ali utaje; |
| --- | --- |

51.

| 52. | je seznanjen z namero Komisije, da spremeni naravo svojega odbora za DDV in svoje cilje v zvezi s prihodnjim komitološkim odborom; poudarja, da se je treba zanašati na stališče Parlamenta o tej zadevi; opozarja, da je treba zagotoviti popolno spoštovanje institucionalnega okvira EU za obdavčitev in razdelitev pristojnosti v zvezi s posrednim obdavčenjem; |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  UL L 145, 13.6.1977, str. 1.

(2)  UL L 347, 11.12.2006, str. 1.

(3)  UL L 348, 29.12.2017, str. 7.

(4)  UL L 311, 7.12.2018, str. 3.

(5)  UL L 310, 2.12.2019, str. 1.

(6)  UL L 62, 2.3.2020, str. 13.

(7)  UL L 62, 2.3.2020, str. 7.

(8)  UL L 77, 23.3.2011, str. 1.

(9)  UL L 348, 29.12.2017, str. 1.

(10)  UL L 348, 29.12.2017, str. 32.

(11)  UL L 259, 16.10.2018, str. 1.

(12)  UL L 313, 4.12.2019, str. 14.

(13)  UL L 40, 13.2.2020, str. 114.

(14)  UL L 188, 28.5.2021, str. 1.

(15)  Začetek veljavnosti je bil preložen na 1. julij 2022.

(16)  UL C 449, 23.12.2020, str. 295;

(17)  UL C 474, 24.11.2021, str. 182.

(18)  UL C 15, 12.1.2022, str. 270.

(19)  UL C 94 E, 3.4.2013, str. 5.

(20)  UL C 224, 27.6.2018, str. 107.

(21)  UL C 108, 26.3.2021, str. 8.

(22)  UL C 15, 12.1.2022, str. 204.

(23)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0392.

(24)  UL 71, 14.4.1967, str. 1301.

(25)  UL 71, 14.4.1967, str. 1303.

(26)  Kot je opisano v akcijskem načrtu EU o enotnem območju DDV v EU.

(27)  COM(2018)0329.

(28)  Na primer umetna inteligenca, velepodatki in tehnologija veriženja podatkovnih blokov.

(29)  To pomeni, da podporo najprej zagotovijo države članice, nato pa EU.

(30)  Direktiva Sveta (EU) 2018/2057 z dne 20. decembra 2018 o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost v zvezi z začasno uporabo splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti za dobavo blaga in storitev nad določenim pragom (UL L 329, 27.12.2018, str. 3).

(31)  Študija skupine PwC in Svetovne banke z dne 26. novembra 2019 z naslovom „Paying Taxes 2020: The changing landscape of tax policy and administration across 190 economies“ (Plačevanje davkov 2020: spremembe v davčni politiki in upravi v 190 gospodarstvih), str. 27.

(32)  COM(2018)0020.

(33)  Mnenje št. 11/2020.

---

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/99 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/99

---

P9_TA(2022)0037

Izvajanje direktive o varnosti igrač

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 o izvajanju Direktive 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta o varnosti igrač (direktiva o varnosti igrač) (2021/2040(INI))

(2022/C 342/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o varnosti igrač (1) (direktiva o varnosti igrač), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o varnosti igrač (1) (direktiva o varnosti igrač),

| — | ob upoštevanju ocene Komisije Direktive 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2020 o varnosti igrač (SWD(2020)0287), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene Komisije Direktive 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2020 o varnosti igrač (SWD(2020)0287),

| — | ob upoštevanju Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 765/2008 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 765/2008 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (3),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov in razveljavitvi Sklepa 93/465/EGS (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov in razveljavitvi Sklepa 93/465/EGS (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1020 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o nadzoru trga in skladnosti proizvodov ter spremembi Direktive 2004/42/ES in uredb (ES) št. 765/2008 in (EU) št. 305/2011 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1020 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o nadzoru trga in skladnosti proizvodov ter spremembi Direktive 2004/42/ES in uredb (ES) št. 765/2008 in (EU) št. 305/2011 (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/881 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o Agenciji Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA) in o certificiranju informacijske in komunikacijske tehnologije na področju kibernetske varnosti ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 526/2013 (akt o kibernetski varnosti) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/881 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o Agenciji Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA) in o certificiranju informacijske in komunikacijske tehnologije na področju kibernetske varnosti ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 526/2013 (akt o kibernetski varnosti) (7),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/690 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi programa za notranji trg, konkurenčnost podjetij, vključno z malimi in srednjimi podjetji, področje rastlin, živali, hrane in krme in evropsko statistiko (program Enotni trg) ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 99/2013, (EU) št. 1287/2013, (EU) št. 254/2014, (EU) št. 652/2014 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/690 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi programa za notranji trg, konkurenčnost podjetij, vključno z malimi in srednjimi podjetji, področje rastlin, živali, hrane in krme in evropsko statistiko (program Enotni trg) ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 99/2013, (EU) št. 1287/2013, (EU) št. 254/2014, (EU) št. 652/2014 (8),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (9),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o kozmetičnih izdelkih (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o kozmetičnih izdelkih (10),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (11),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo radijske opreme na trgu in razveljavitvi Direktive 1999/5/ES (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo radijske opreme na trgu in razveljavitvi Direktive 1999/5/ES (12),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter razveljavitvi Direktive 95/46/ES (splošna uredba o varstvu podatkov) (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter razveljavitvi Direktive 95/46/ES (splošna uredba o varstvu podatkov) (13),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 85/374/EGS z dne 25. julija 1985 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z odgovornostjo za proizvode z napako (14) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o odgovornosti za proizvode), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 85/374/EGS z dne 25. julija 1985 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z odgovornostjo za proizvode z napako (14) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o odgovornosti za proizvode),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi (15),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o kozmetičnih izdelkih (16) (v nadaljnjem besedilu: uredba o kozmetičnih izdelkih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o kozmetičnih izdelkih (16) (v nadaljnjem besedilu: uredba o kozmetičnih izdelkih),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1935/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili, in o razveljavitvi direktiv 80/590/EGS in 89/109/EGS (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1935/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili, in o razveljavitvi direktiv 80/590/EGS in 89/109/EGS (17),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/66/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih in razveljavitvi Direktive 91/157/EGS (18) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o baterijah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/66/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih in razveljavitvi Direktive 91/157/EGS (18) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o baterijah),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (19) (v nadaljnjem besedilu: uredba CLP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (19) (v nadaljnjem besedilu: uredba CLP),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1021 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o obstojnih organskih onesnaževalih (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1021 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o obstojnih organskih onesnaževalih (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2020 o zagotavljanju varnosti proizvodov na enotnem trgu (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2020 o zagotavljanju varnosti proizvodov na enotnem trgu (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2020 K trajnostnemu enotnemu trgu za podjetja in potrošnike (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2020 K trajnostnemu enotnemu trgu za podjetja in potrošnike (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2020 o avtomatiziranem sprejemanju odločitev: zagotavljanje varstva potrošnikov ter prostega pretoka blaga in storitev (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2020 o avtomatiziranem sprejemanju odločitev: zagotavljanje varstva potrošnikov ter prostega pretoka blaga in storitev (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2018 o svežnju za enotni trg (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2018 o svežnju za enotni trg (24),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2017 o evropskih standardih za 21. stoletje (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2017 o evropskih standardih za 21. stoletje (25),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2017 o daljši življenjski dobi za izdelke: koristi za potrošnike in podjetja (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2017 o daljši življenjski dobi za izdelke: koristi za potrošnike in podjetja (26),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o strategiji za enotni trg (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o strategiji za enotni trg (27),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o aktu o digitalnih storitvah: izboljšanje delovanja enotnega trga (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o aktu o digitalnih storitvah: izboljšanje delovanja enotnega trga (28),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o okviru za etične vidike umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije (29), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o okviru za etične vidike umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije (29),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. aprila 2019 o celovitem okviru Evropske unije o endokrinih motilcih (30), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. aprila 2019 o celovitem okviru Evropske unije o endokrinih motilcih (30),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o trajnostni strategiji za kemikalije (31), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o trajnostni strategiji za kemikalije (31),

| — | ob upoštevanju študije Službe Evropskega parlamenta za raziskave (EPRS) iz aprila 2021 z naslovom Direktiva EU o varnosti igrač, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Službe Evropskega parlamenta za raziskave (EPRS) iz aprila 2021 z naslovom Direktiva EU o varnosti igrač,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem trgu za digitalne storitve (akt o digitalnih storitvah) in spremembi Direktive 2000/31/ES (COM(2020)0825), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem trgu za digitalne storitve (akt o digitalnih storitvah) in spremembi Direktive 2000/31/ES (COM(2020)0825),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi harmoniziranih pravil o umetni inteligenci (akt o umetni inteligenci) in spremembi nekaterih zakonodajnih aktov Unije (COM(2021)0206), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi harmoniziranih pravil o umetni inteligenci (akt o umetni inteligenci) in spremembi nekaterih zakonodajnih aktov Unije (COM(2021)0206),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o dolgoročnem akcijskem načrtu za boljše izvajanje in uveljavljanje pravil enotnega trga (COM(2020)0094), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o dolgoročnem akcijskem načrtu za boljše izvajanje in uveljavljanje pravil enotnega trga (COM(2020)0094),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 o strategiji na področju kemikalij za trajnostnost – okolju brez strupov naproti (COM(2020)0667), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 o strategiji na področju kemikalij za trajnostnost – okolju brez strupov naproti (COM(2020)0667),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. aprila 2021 o spodbujanju evropskega pristopa k umetni inteligenci (COM(2021)0205), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. aprila 2021 o spodbujanju evropskega pristopa k umetni inteligenci (COM(2021)0205),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. novembra 2020 o novi agendi za potrošnike – krepitev odpornosti potrošnikov za trajnostno okrevanje (COM(2020)0696), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. novembra 2020 o novi agendi za potrošnike – krepitev odpornosti potrošnikov za trajnostno okrevanje (COM(2020)0696),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. marca 2021 o strategiji EU o otrokovih pravicah (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. marca 2021 o strategiji EU o otrokovih pravicah (COM(2021)0142),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. marca 2021 o strategiji Unije za trajnostne kemikalije: čas je za rezultate, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. marca 2021 o strategiji Unije za trajnostne kemikalije: čas je za rezultate,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A9-0349/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A9-0349/2021),

| A. | ker je bila leta 2009 sprejeta direktiva o varnosti igrač, da bi zagotovili visoko raven zdravja in varnosti otrok in da bi z odpravo ovir za trgovino z igračami med državami članicami izboljšali delovanje notranjega trga igrač; |
| --- | --- |

A.

ker je bila leta 2009 sprejeta direktiva o varnosti igrač, da bi zagotovili visoko raven zdravja in varnosti otrok in da bi z odpravo ovir za trgovino z igračami med državami članicami izboljšali delovanje notranjega trga igrač;

| B. | ker je strogi okvir EU za varnost igrač zasnovan tako, da otrokom zagotavlja karseda varno igro, in je za zgled tudi v svetovnem merilu; |
| --- | --- |

B.

ker je strogi okvir EU za varnost igrač zasnovan tako, da otrokom zagotavlja karseda varno igro, in je za zgled tudi v svetovnem merilu;

| C. | ker je v Konvenciji Združenih narodov o otrokovih pravicah, ki so jo podpisale vse države članice EU, igra priznana kot pravica vsakega otroka; ker igranje prispeva k otrokovemu razvoju, zdravju in dobremu počutju in je bistven del odraščanja; ker študije kažejo, da lahko igrače obogatijo igro in se z njimi otroci igrajo dlje; |
| --- | --- |

C.

ker je v Konvenciji Združenih narodov o otrokovih pravicah, ki so jo podpisale vse države članice EU, igra priznana kot pravica vsakega otroka; ker igranje prispeva k otrokovemu razvoju, zdravju in dobremu počutju in je bistven del odraščanja; ker študije kažejo, da lahko igrače obogatijo igro in se z njimi otroci igrajo dlje;

| D. | ker je direktiva o varnosti igrač direktiva o največji možni harmonizaciji, kar pomeni, da države članice ne smejo sprejemati drugačnih zahtev od tistih, ki so v njej že določene; ker so pravila in zahteve za igrače zaradi ranljivosti potrošnikov, za katere so oblikovane, pogosto strožji od pravil in zahtev za druge proizvode; |
| --- | --- |

D.

ker je direktiva o varnosti igrač direktiva o največji možni harmonizaciji, kar pomeni, da države članice ne smejo sprejemati drugačnih zahtev od tistih, ki so v njej že določene; ker so pravila in zahteve za igrače zaradi ranljivosti potrošnikov, za katere so oblikovane, pogosto strožji od pravil in zahtev za druge proizvode;

| E. | ker učinkovitost direktive EU o varnosti igrač prepogosto spodkopavajo dejanja nepoštenih trgovcev in spletna prodaja neskladnih proizvodov; |
| --- | --- |

E.

ker učinkovitost direktive EU o varnosti igrač prepogosto spodkopavajo dejanja nepoštenih trgovcev in spletna prodaja neskladnih proizvodov;

| F. | ker direktiva še vedno precej uspešno zagotavlja prosti pretok igrač na enotnem trgu, čeprav ni dovolj celovitih podatkov o njenem celokupnem učinku, in ker se je število podjetij, ki delujejo na tem trgu, od popolne uporabe direktive med letoma 2013 in 2017 povečalo za 10 % ter promet industrije igrač v EU od uveljavitve direktive neprekinjeno narašča; ker je 99 % podjetij v tem sektorju malih in srednjih podjetij, večina od teh pa mikropodjetij; |
| --- | --- |

F.

ker direktiva še vedno precej uspešno zagotavlja prosti pretok igrač na enotnem trgu, čeprav ni dovolj celovitih podatkov o njenem celokupnem učinku, in ker se je število podjetij, ki delujejo na tem trgu, od popolne uporabe direktive med letoma 2013 in 2017 povečalo za 10 % ter promet industrije igrač v EU od uveljavitve direktive neprekinjeno narašča; ker je 99 % podjetij v tem sektorju malih in srednjih podjetij, večina od teh pa mikropodjetij;

| G. | ker direktiva o varnosti igrač zahteva, da morajo biti igrače, ki so dostopne na trgu EU, varne, in zagotavlja visoko raven zaščite otrok pred nevarnostmi, ki jih povzročajo kemične snovi v igračah; ker bo morda potrebna hitra prilagoditev posebnih zahtev in standardov, če bi znanstveni in tehnološki razvoj pokazal, da v povezavi z igračami nastajajo prej neznana tveganja in izzivi; |
| --- | --- |

G.

ker direktiva o varnosti igrač zahteva, da morajo biti igrače, ki so dostopne na trgu EU, varne, in zagotavlja visoko raven zaščite otrok pred nevarnostmi, ki jih povzročajo kemične snovi v igračah; ker bo morda potrebna hitra prilagoditev posebnih zahtev in standardov, če bi znanstveni in tehnološki razvoj pokazal, da v povezavi z igračami nastajajo prej neznana tveganja in izzivi;

| H. | ker je Komisija v strategiji na področju kemikalij za trajnostnost poudarila, da je treba na novo uvesti ali okrepiti že obstoječe določbe, s katerimi bi ustrezno upoštevali kombinirane učinke kemikalij (tudi v igračah) in razširili splošni pristop k obvladovanju tveganj ter tako poskrbeli, da proizvodi za široko porabo (tudi igrače) ne bodo vsebovali kemikalij, ki povzročajo raka ali genske mutacije, vplivajo na reproduktivni ali endokrini sistem ali so obstojne in bioakumulativne; ker strategija Komisijo tudi zavezuje, da mora oceniti načine in roke za razširitev enakega splošnega pristopa do proizvodov za široko porabo na druge škodljive kemikalije, med drugim tiste, ki vplivajo na imunski, živčni ali dihalni sistem, in tiste, ki so strupene za posamezne organe; |
| --- | --- |

H.

ker je Komisija v strategiji na področju kemikalij za trajnostnost poudarila, da je treba na novo uvesti ali okrepiti že obstoječe določbe, s katerimi bi ustrezno upoštevali kombinirane učinke kemikalij (tudi v igračah) in razširili splošni pristop k obvladovanju tveganj ter tako poskrbeli, da proizvodi za široko porabo (tudi igrače) ne bodo vsebovali kemikalij, ki povzročajo raka ali genske mutacije, vplivajo na reproduktivni ali endokrini sistem ali so obstojne in bioakumulativne; ker strategija Komisijo tudi zavezuje, da mora oceniti načine in roke za razširitev enakega splošnega pristopa do proizvodov za široko porabo na druge škodljive kemikalije, med drugim tiste, ki vplivajo na imunski, živčni ali dihalni sistem, in tiste, ki so strupene za posamezne organe;

| I. | ker je izboljšanje trajnostnosti sicer pomembno, vendar bi morala imeti varnost igrač vedno prednost; ker se zaradi zahtev glede izboljšanja trajnosti ne bi smel zmanjšati varnost; |
| --- | --- |

I.

ker je izboljšanje trajnostnosti sicer pomembno, vendar bi morala imeti varnost igrač vedno prednost; ker se zaradi zahtev glede izboljšanja trajnosti ne bi smel zmanjšati varnost;

1.

pozdravlja poročilo Komisije o oceni direktive o varnosti igrač, katere namen je oceniti delovanje te direktive od začetka njene veljavnosti;

2.

priznava, da ima direktiva o varnosti igrač v primerjavi s prejšnjo direktivo dodano vrednost, ker izboljšuje varnost otrok, omogoča enako visoko raven zaščite na enotnem trgu ter prispeva k pravni varnosti in enakim konkurenčnim pogojem za podjetja; obžaluje, da nekateri proizvajalci iz tretjih držav, ki prodajajo svoje proizvode na enotnem trgu, zlasti prek spletnih tržnic, ne spoštuje evropske zakonodaje in da mnoge igrače, ki se prodajajo v EU, še vedno prinašajo precejšnje nevarnosti za otroke;

3.

priznava, da so standardi pomembni, ker proizvajalcem omogočajo učinkovito in prožno uporabo direktive, in da je pomembna vloga priglašenih organov pri zagotavljanju ustreznosti, kadar standardov ni ali se ne uporabljajo; poudarja, da bi bilo treba v nekaterih regijah povečati število priglašenih organov; poudarja, da bi morale države članice imeti odprte, vključujoče, trajnostne, pregledne in visokokakovostne standarde; poudarja, da bi morali biti standardi tudi tehnološko nevtralni, temeljiti bi morali na uspešnosti ter zagotavljati enake konkurenčne pogoje vsem gospodarskim subjektom, zlasti malim in srednjim podjetjem;

4.

poudarja, da je treba zasnovati ambiciozne standarde za prilagodljive igrače, da bodo igro in interakcijo z igračami omogočale tudi invalidnim otrokom, ki jih morda sicer ne bi mogli uporabljati;

5.

ugotavlja, da imajo nekateri organi za nadzor trga težave pri izvrševanju določb iz člena 11 direktive o varnosti igrač, ki proizvajalce zavezuje, da morajo biti opozorila na igračah jasno vidna, berljiva, razumljiva in natančna; poudarja, da so te težave posledica neizrecnih zahtev in s tem povezanih standardov; zato poziva Komisijo, naj uvede izrecne zahteve glede vidnosti in berljivosti opozoril na igračah, da bi državam članicam omogočila enotno izvrševanje teh zahtev;

6.

priznava, da sta bila izvajanje in priprava na pravilno uporabo direktive o varnosti igrač težaven proces, ki se je vlekel več let in je od evropskih proizvajalcev igrač zahteval velike finančne vložke; poudarja pomen pravne stabilnosti za stabilen razvoj domačih podjetij, zlasti malih in srednjih družinskih podjetij;

7.

ugotavlja, da še vedno obstajajo nedoslednosti, zaradi katerih je potrebna revizija direktive o varnosti igrač; zato poziva Komisijo, naj nadaljuje postopek ocenjevanja in izvede izčrpno oceno učinka, da bi preverila, ali jih je treba obravnavati in kako; poudarja, da so potrebna nadaljnja prizadevanja, zlasti organov kazenskega pregona, za zagotovitev, da bodo vsi gospodarski subjekti, ki dajejo igrače na trg EU, uporabljali stroge varnostne zahteve; poudarja, da je treba upoštevati izzive, specifična tveganja in negativne posledice za podjetja, ki proizvajajo skladne igrače, do katerih prihaja zaradi prodaje neskladnih, nevarnih in ponarejenih igrač, te pa večinoma prihajajo iz držav, ki niso članice EU, ter da je treba obravnavati tveganja, ki jih prinaša uporaba novih tehnologij;

Kemikalije

Kemikalije

| 8. | ugotavlja, da je sedanja direktiva prožna in trajna, saj je bila v obdobju 2012–2019 kar 14-krat spremenjena in prilagojena novim znanstvenim spoznanjem, ki pokažejo na prej neznana tveganja za otroke, zlasti na področju kemikalij; je zaskrbljen, ker še vedno obstajajo težave, ki lahko ogrozijo varnost otrok in jih je mogoče z izvedbenimi akti rešiti le delno; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da je sedanja direktiva prožna in trajna, saj je bila v obdobju 2012–2019 kar 14-krat spremenjena in prilagojena novim znanstvenim spoznanjem, ki pokažejo na prej neznana tveganja za otroke, zlasti na področju kemikalij; je zaskrbljen, ker še vedno obstajajo težave, ki lahko ogrozijo varnost otrok in jih je mogoče z izvedbenimi akti rešiti le delno;

| 9. | poudarja, da morajo biti igrače, ki se dajejo na trg EU, skladne z direktivo o varnosti igrač in ustrezno zakonodajo EU o kemikalijah, zlasti uredbo REACH in direktivo o omejevanju nevarnih snovi uredbo o kozmetičnih izdelkih, uredbo o materialih, namenjenih za stik z živili, direktivo o baterijah, uredbo o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, uredbo CLP in uredbo o obstojnih organskih onesnaževalih in direktivo, in to ne glede na kraj izdelave; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da morajo biti igrače, ki se dajejo na trg EU, skladne z direktivo o varnosti igrač in ustrezno zakonodajo EU o kemikalijah, zlasti uredbo REACH in direktivo o omejevanju nevarnih snovi uredbo o kozmetičnih izdelkih, uredbo o materialih, namenjenih za stik z živili, direktivo o baterijah, uredbo o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, uredbo CLP in uredbo o obstojnih organskih onesnaževalih in direktivo, in to ne glede na kraj izdelave;

| 10. | poudarja, da je lahko širitev zahtev na več zakonodajnih aktov in določanje različnih mejnih vrednosti obremenjujoče, zlasti za mala in srednja podjetja, ter lahko v nekaterih primerih povzroči podvojene meritve snovi, kot v primeru mejnih vrednosti migracije in vsebine; zato poziva Komisijo, naj razmisli o združitvi vseh veljavnih omejitev za igrače v enem zakonodajnem aktu in naj se utemeljijo z nadaljnjo oceno, kar bi poenostavilo ugotavljanje skladnosti ter olajšalo in razbremenilo izpolnjevanje zahtev; poleg tega jo poziva, naj razmisli o tem, da bi poenostavili dostop do informacij, na primer prek spletnega portala, in naj pojasni, kaj je potrebno v katerih okoliščinah, ter naj gospodarskim subjektom in potrošnikom, pa tudi javnim organom za potrebe nadzora trga čim bolj olajša orientiranje po različnih zakonskih aktih; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je lahko širitev zahtev na več zakonodajnih aktov in določanje različnih mejnih vrednosti obremenjujoče, zlasti za mala in srednja podjetja, ter lahko v nekaterih primerih povzroči podvojene meritve snovi, kot v primeru mejnih vrednosti migracije in vsebine; zato poziva Komisijo, naj razmisli o združitvi vseh veljavnih omejitev za igrače v enem zakonodajnem aktu in naj se utemeljijo z nadaljnjo oceno, kar bi poenostavilo ugotavljanje skladnosti ter olajšalo in razbremenilo izpolnjevanje zahtev; poleg tega jo poziva, naj razmisli o tem, da bi poenostavili dostop do informacij, na primer prek spletnega portala, in naj pojasni, kaj je potrebno v katerih okoliščinah, ter naj gospodarskim subjektom in potrošnikom, pa tudi javnim organom za potrebe nadzora trga čim bolj olajša orientiranje po različnih zakonskih aktih;

| 11. | ga skrbi, da odstopanje od prepovedi kemikalij, ki so rakotvorne, mutagene ali strupene za razmnoževanje, v direktivi o varnosti igrač v posebnih primerih dovoljuje njihovo prisotnost v koncentracijah, ki so previsoke, da bi omogočale zaščito otrok; poziva Komisijo, naj izvede oceno učinka in v njej razčleni, ali bi bilo treba po priporočilih ustreznega znanstvenega odbora znižati splošne mejne vrednosti za prisotnost teh snovi v direktivi o varnosti igrač, ter naj razišče, ali bi bilo treba glede na strategijo o kemikalijah za trajnostnost črtati možnost odstopanja od pravil o prisotnosti teh snovi, ki v igračah niso dostopne otrokom, in ali bi bilo treba zasnovati ustrezne določbe za preprečevanje izpostavljenosti otrok nevarnim, strupenim, škodljivim, jedkim in dražečim snovem; poziva Komisijo, naj upošteva skupno izpostavljenost otrok kemikalijam ter morebitne učinke majhnih odmerkov; |
| --- | --- |

11.

ga skrbi, da odstopanje od prepovedi kemikalij, ki so rakotvorne, mutagene ali strupene za razmnoževanje, v direktivi o varnosti igrač v posebnih primerih dovoljuje njihovo prisotnost v koncentracijah, ki so previsoke, da bi omogočale zaščito otrok; poziva Komisijo, naj izvede oceno učinka in v njej razčleni, ali bi bilo treba po priporočilih ustreznega znanstvenega odbora znižati splošne mejne vrednosti za prisotnost teh snovi v direktivi o varnosti igrač, ter naj razišče, ali bi bilo treba glede na strategijo o kemikalijah za trajnostnost črtati možnost odstopanja od pravil o prisotnosti teh snovi, ki v igračah niso dostopne otrokom, in ali bi bilo treba zasnovati ustrezne določbe za preprečevanje izpostavljenosti otrok nevarnim, strupenim, škodljivim, jedkim in dražečim snovem; poziva Komisijo, naj upošteva skupno izpostavljenost otrok kemikalijam ter morebitne učinke majhnih odmerkov;

| 12. | poudarja, da zaradi nižjih mejnih vrednosti za kemikalije v igračah za otroke, mlajše od 36 mesecev, na primer mejnih vrednosti za nitrozamine in nitrozabilne snovi, določenih na nacionalni ravni, v primerjavi z vrednostmi, določenimi v direktivi o varnosti igrač, prihaja do nedoslednosti, tudi če Komisija obrazloži, zakaj je tako; ugotavlja, da mora biti raven zaščite enaka za vse otroke v EU; priznava, da te mejne vrednosti ni mogoče spremeniti z izvedbenim aktom, temveč je potreben zakonodajni postopek; zato poziva Komisijo, naj oceni, ali bi bilo treba pri reviziji direktive o varnosti igrač po poglobljeni oceni učinka prilagoditi mejno vrednost na najstrožjo vrednost, ki velja na nacionalni ravni, in ali bi bil potreben prožen mehanizem, ki bi omogočal hitro prilagoditev mejnih vrednosti za nevarne kemikalije in bi pomagal preprečiti, da bi bile na nacionalni ravni določene neenake vrednosti, saj se bodo s tem zagotovljeni enaki konkurenčni pogoji na notranjem trgu, kar bo koristilo tako potrošnikom kot gospodarskim subjektom; poudarja, da mora Parlament ohraniti poglobljeni nadzor nad izvedbenimi akti, ki se sprejmejo s tem namenom; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da zaradi nižjih mejnih vrednosti za kemikalije v igračah za otroke, mlajše od 36 mesecev, na primer mejnih vrednosti za nitrozamine in nitrozabilne snovi, določenih na nacionalni ravni, v primerjavi z vrednostmi, določenimi v direktivi o varnosti igrač, prihaja do nedoslednosti, tudi če Komisija obrazloži, zakaj je tako; ugotavlja, da mora biti raven zaščite enaka za vse otroke v EU; priznava, da te mejne vrednosti ni mogoče spremeniti z izvedbenim aktom, temveč je potreben zakonodajni postopek; zato poziva Komisijo, naj oceni, ali bi bilo treba pri reviziji direktive o varnosti igrač po poglobljeni oceni učinka prilagoditi mejno vrednost na najstrožjo vrednost, ki velja na nacionalni ravni, in ali bi bil potreben prožen mehanizem, ki bi omogočal hitro prilagoditev mejnih vrednosti za nevarne kemikalije in bi pomagal preprečiti, da bi bile na nacionalni ravni določene neenake vrednosti, saj se bodo s tem zagotovljeni enaki konkurenčni pogoji na notranjem trgu, kar bo koristilo tako potrošnikom kot gospodarskim subjektom; poudarja, da mora Parlament ohraniti poglobljeni nadzor nad izvedbenimi akti, ki se sprejmejo s tem namenom;

| 13. | pozdravlja zavezo Komisijo, da bo na podlagi opredelitve Svetovne zdravstvene organizacije splošni pristop na podlagi tveganja, ki se uporablja za snovi, ki so rakotvorne, mutagene ali strupene za razmnoževanje, razširila še na endokrine motilce, in da bo v oceni učinka analizirala, ali bi veljalo ta pristop uporabiti tudi pri prihodnji reviziji direktive o varnosti igrač, da bi endokrine motilce takoj, ko bodo opredeljeni, prepovedali v igračah, ter zavezo, da bo razmislila o uvedbi ustrezne horizontalne zakonodaje o tem, kot sta Parlament in Svet že večkrat zahtevala, ob čemer je treba upoštevati načelo ena snov, ena ocena, ki je opredeljeno v strategiji na področju kemikalij za trajnostnost; glede tega pozdravlja zavezo, da bo ocenila, ali bi bilo treba ta pristop razširiti tudi na kemikalije, ki vplivajo na imunski, nevrološki ali dihalni sistem, in kemikalije, strupene za določen organ, zato da bi zagotovila visoko raven zaščite pred temi kemikalijami in trajen regulativni odziv na njihovo uporabo v igračah, kar je v skladu z namero Komisije, da bo prednostno obravnavala vse vrste uporabe teh kemikalij za omejitve iz uredbe REACH; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja zavezo Komisijo, da bo na podlagi opredelitve Svetovne zdravstvene organizacije splošni pristop na podlagi tveganja, ki se uporablja za snovi, ki so rakotvorne, mutagene ali strupene za razmnoževanje, razširila še na endokrine motilce, in da bo v oceni učinka analizirala, ali bi veljalo ta pristop uporabiti tudi pri prihodnji reviziji direktive o varnosti igrač, da bi endokrine motilce takoj, ko bodo opredeljeni, prepovedali v igračah, ter zavezo, da bo razmislila o uvedbi ustrezne horizontalne zakonodaje o tem, kot sta Parlament in Svet že večkrat zahtevala, ob čemer je treba upoštevati načelo ena snov, ena ocena, ki je opredeljeno v strategiji na področju kemikalij za trajnostnost; glede tega pozdravlja zavezo, da bo ocenila, ali bi bilo treba ta pristop razširiti tudi na kemikalije, ki vplivajo na imunski, nevrološki ali dihalni sistem, in kemikalije, strupene za določen organ, zato da bi zagotovila visoko raven zaščite pred temi kemikalijami in trajen regulativni odziv na njihovo uporabo v igračah, kar je v skladu z namero Komisije, da bo prednostno obravnavala vse vrste uporabe teh kemikalij za omejitve iz uredbe REACH;

| 14. | je zaskrbljen, ker strožje določbe za kemikalije v igračah za otroke, mlajše od 36 mesecev, ne upoštevajo, da so starejši otroci še naprej izpostavljeni nevarnim snovem; se zaveda, da lahko proizvajalci zaradi tega razlikovanja zaobidejo določbe, s tem ko navedejo, da je igrača namenjena otrokom, starejšim od 36 mesecev, čeprav to ne drži; poudarja, da več deležnikov, Komisija in držav članic navaja, da je to razlikovanje povsem neustrezno, saj ustvarja vrzeli in omejuje učinkovitost direktive o varnosti igrač, in pozivajo, naj se odpravi; zato poziva Komisijo, naj ta problem analizira v oceni učinka pred revizijo direktive in naj v skladu z najnovejšimi znanstvenimi dokazi odloči, ali bi veljalo to razlikovanje odpraviti in za kemikalije v igračah opredeliti izrecne mejne vrednosti; meni, da bi bilo treba v igračah in vseh proizvodih za otroke omejiti uporabo kemikalij, za katere se znanstveno ugotovi, da so otrokom nevarne; |
| --- | --- |

14.

je zaskrbljen, ker strožje določbe za kemikalije v igračah za otroke, mlajše od 36 mesecev, ne upoštevajo, da so starejši otroci še naprej izpostavljeni nevarnim snovem; se zaveda, da lahko proizvajalci zaradi tega razlikovanja zaobidejo določbe, s tem ko navedejo, da je igrača namenjena otrokom, starejšim od 36 mesecev, čeprav to ne drži; poudarja, da več deležnikov, Komisija in držav članic navaja, da je to razlikovanje povsem neustrezno, saj ustvarja vrzeli in omejuje učinkovitost direktive o varnosti igrač, in pozivajo, naj se odpravi; zato poziva Komisijo, naj ta problem analizira v oceni učinka pred revizijo direktive in naj v skladu z najnovejšimi znanstvenimi dokazi odloči, ali bi veljalo to razlikovanje odpraviti in za kemikalije v igračah opredeliti izrecne mejne vrednosti; meni, da bi bilo treba v igračah in vseh proizvodih za otroke omejiti uporabo kemikalij, za katere se znanstveno ugotovi, da so otrokom nevarne;

Nadzor trga in nove tehnologije

Nadzor trga in nove tehnologije

| 15. | ugotavlja, da direktiva o varnosti igrač vsebuje obveznost, da morajo pristojni organ držav članic ustrezno upoštevati previdnostno načelo, preskušati igrače na trgu in preverjati dokumentacijo proizvajalcev ter umakniti s trga nevarne ali neustrezne igrače in ukrepati proti odgovornim, ki so jih dali na trg; ima pomisleke, da nadzor trga v skladu z direktivo o varnosti igrač ni zelo učinkovit, čeprav je res pomemben za varovanje zdravja in varnosti ogroženih otrok, ter da spodkopava enake konkurenčne pogoje za gospodarske subjekte, ki spoštujejo zakonodajo, v korist nepoštenih trgovcev, ki je ne; je seznanjen, da se še vedno poroča o težavah pri pridobivanju informacij in dokumentacije od nekaterih gospodarskih subjektov; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da direktiva o varnosti igrač vsebuje obveznost, da morajo pristojni organ držav članic ustrezno upoštevati previdnostno načelo, preskušati igrače na trgu in preverjati dokumentacijo proizvajalcev ter umakniti s trga nevarne ali neustrezne igrače in ukrepati proti odgovornim, ki so jih dali na trg; ima pomisleke, da nadzor trga v skladu z direktivo o varnosti igrač ni zelo učinkovit, čeprav je res pomemben za varovanje zdravja in varnosti ogroženih otrok, ter da spodkopava enake konkurenčne pogoje za gospodarske subjekte, ki spoštujejo zakonodajo, v korist nepoštenih trgovcev, ki je ne; je seznanjen, da se še vedno poroča o težavah pri pridobivanju informacij in dokumentacije od nekaterih gospodarskih subjektov;

| 16. | pozdravlja sprejetje Uredbe (EU) 2019/1020, katere cilj je izboljšati nadzor trga s povečanjem in uskladitvijo nadzora nacionalnih organov, da bi bili proizvodi, ki vstopajo na enotni trg (in tudi igrače), varni in skladni s pravili, in poziva države članice, naj pričnejo uredbo hitro izvajati ter carinskim organom in organom za nadzor trga zagotovijo zadostne človeške, finančne in tehnične vire, da bi povečale število in učinkovitost nadzornih pregledov, tako da bo zagotovljeno tudi dejansko izvrševanje direktive o varnosti igrač in da bo v EU preprečeno širjenje nevarnih in neskladnih igrač; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja sprejetje Uredbe (EU) 2019/1020, katere cilj je izboljšati nadzor trga s povečanjem in uskladitvijo nadzora nacionalnih organov, da bi bili proizvodi, ki vstopajo na enotni trg (in tudi igrače), varni in skladni s pravili, in poziva države članice, naj pričnejo uredbo hitro izvajati ter carinskim organom in organom za nadzor trga zagotovijo zadostne človeške, finančne in tehnične vire, da bi povečale število in učinkovitost nadzornih pregledov, tako da bo zagotovljeno tudi dejansko izvrševanje direktive o varnosti igrač in da bo v EU preprečeno širjenje nevarnih in neskladnih igrač;

| 17. | poziva Komisijo, naj oceni, kako države članice izvajajo in uporabljajo Uredbo (EU) 2019/1020, ter naj jim nudi dejavno podporo pri izvrševanju nacionalnih strategij za nadzor trga; poziva Komisijo, naj sprejme izvedbene akte, s katerimi bo določila referenčna merila in tehnike za preverbe na podlagi skupne analize tveganj na ravni EU in tako zagotovila dosledno izvrševanje prava EU, okrepila nadzor proizvodov, ki vstopajo na trg Unije, ter zagotovila učinkovito in enotno raven tega nadzora; poziva Komisijo, naj sprejme izvedbene akte, v katerih bo določila postopke za imenovanje preizkuševalnih zmogljivosti EU v skladu s členom 21 Uredbe (EU) 2019/1020; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj oceni, kako države članice izvajajo in uporabljajo Uredbo (EU) 2019/1020, ter naj jim nudi dejavno podporo pri izvrševanju nacionalnih strategij za nadzor trga; poziva Komisijo, naj sprejme izvedbene akte, s katerimi bo določila referenčna merila in tehnike za preverbe na podlagi skupne analize tveganj na ravni EU in tako zagotovila dosledno izvrševanje prava EU, okrepila nadzor proizvodov, ki vstopajo na trg Unije, ter zagotovila učinkovito in enotno raven tega nadzora; poziva Komisijo, naj sprejme izvedbene akte, v katerih bo določila postopke za imenovanje preizkuševalnih zmogljivosti EU v skladu s členom 21 Uredbe (EU) 2019/1020;

| 18. | poziva Komisijo, naj preuči možnosti za uporabo novih tehnologij, kot so e-označevanje, blokovna veriga in umetna inteligenca, da bi odkrila nevarne proizvode, ublažila tveganje in izboljšala skladnost z direktivo o varnosti igrač ter organom za nadzor trga olajšala delo z lahko dostopnimi, ažurnimi, strukturiranimi in po možnosti digitalnimi informacijami o proizvodih in njihovi sledljivosti v dobavni verigi; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj preuči možnosti za uporabo novih tehnologij, kot so e-označevanje, blokovna veriga in umetna inteligenca, da bi odkrila nevarne proizvode, ublažila tveganje in izboljšala skladnost z direktivo o varnosti igrač ter organom za nadzor trga olajšala delo z lahko dostopnimi, ažurnimi, strukturiranimi in po možnosti digitalnimi informacijami o proizvodih in njihovi sledljivosti v dobavni verigi;

| 19. | ponovno opozarja na omejene finančne in človeške vire, kar je v zadnjih letih zmanjšalo učinkovitost in doseg številnih organov za nadzor trga; glede tega pozdravlja sprejetje programa za enotni trg ter uvedbo posebnega cilja z namensko proračunsko vrstico in namenskimi sredstvi za nadzor trga, kar bo pomagalo podpreti ukrepe držav članic za zagotovitev, da bodo na trg EU vstopale le varne in ustrezne igrače; |
| --- | --- |

19.

ponovno opozarja na omejene finančne in človeške vire, kar je v zadnjih letih zmanjšalo učinkovitost in doseg številnih organov za nadzor trga; glede tega pozdravlja sprejetje programa za enotni trg ter uvedbo posebnega cilja z namensko proračunsko vrstico in namenskimi sredstvi za nadzor trga, kar bo pomagalo podpreti ukrepe držav članic za zagotovitev, da bodo na trg EU vstopale le varne in ustrezne igrače;

| 20. | poudarja, da je učinkovit nadzor trga bistven za odkrivanje nevarnih igrač in za zagotovitev pravilne uporabe direktive o varnosti igrač; zato poziva države članice, naj intenzivneje usklajujejo svoje dejavnosti nadzora trga, na primer z izmenjavo dobre prakse in digitaliziranjem svojih sistemov, in naj okrepijo sodelovanje med organi za nadzor trga in drugimi organi, kot so carinski organi, organi za telekomunikacije in organi za varstvo podatkov; zato poziva organe za nadzor trga in carinske organe, naj si dejavno izmenjujejo izkušnje ter okrepijo medsebojno usklajevanje in sodelovanje, tudi na čezmejni ravni, da se omogoči hiter prenos informacij o nevarnih igračah in da se lahko dejansko ustavi uvoz nevarnih igrač; poudarja, da je treba skrbeti za nepretrgan in učinkovit nadzor po vsej EU nad igračami, ki prihajajo na notranji trg, in da je to bistveno za zagotovitev, da bodo res skladne z zahtevami EU; poziva Komisijo, naj organizira in financira skupne ukrepe za nadzor trga, tudi dejavnosti usposabljanja, naj okrepi izvrševanje zakonodaje Unije o igračah ter sodeluje s pristojnimi organi tretjih držav za izmenjavo informacij o nevarnih igračah; poleg tega poziva države članice, naj določijo minimalne stopnje vzorčenja ali preglede, s katerimi bodo izboljšale izvrševanje direktive; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je učinkovit nadzor trga bistven za odkrivanje nevarnih igrač in za zagotovitev pravilne uporabe direktive o varnosti igrač; zato poziva države članice, naj intenzivneje usklajujejo svoje dejavnosti nadzora trga, na primer z izmenjavo dobre prakse in digitaliziranjem svojih sistemov, in naj okrepijo sodelovanje med organi za nadzor trga in drugimi organi, kot so carinski organi, organi za telekomunikacije in organi za varstvo podatkov; zato poziva organe za nadzor trga in carinske organe, naj si dejavno izmenjujejo izkušnje ter okrepijo medsebojno usklajevanje in sodelovanje, tudi na čezmejni ravni, da se omogoči hiter prenos informacij o nevarnih igračah in da se lahko dejansko ustavi uvoz nevarnih igrač; poudarja, da je treba skrbeti za nepretrgan in učinkovit nadzor po vsej EU nad igračami, ki prihajajo na notranji trg, in da je to bistveno za zagotovitev, da bodo res skladne z zahtevami EU; poziva Komisijo, naj organizira in financira skupne ukrepe za nadzor trga, tudi dejavnosti usposabljanja, naj okrepi izvrševanje zakonodaje Unije o igračah ter sodeluje s pristojnimi organi tretjih držav za izmenjavo informacij o nevarnih igračah; poleg tega poziva države članice, naj določijo minimalne stopnje vzorčenja ali preglede, s katerimi bodo izboljšale izvrševanje direktive;

| 21. | poudarja, da bi morali organi za nadzor trga, če naj bi učinkoviteje odkrivali nevarne igrače, redno in vsaj enkrat letno opravljati skrivne nakupe tudi na spletnih tržnicah, zlasti ker so igrače proizvodi, ki se največkrat prijavijo v sistemu hitrega obveščanja o nevarnih neživilskih proizvodih (Safety Gate); |
| --- | --- |

21.

poudarja, da bi morali organi za nadzor trga, če naj bi učinkoviteje odkrivali nevarne igrače, redno in vsaj enkrat letno opravljati skrivne nakupe tudi na spletnih tržnicah, zlasti ker so igrače proizvodi, ki se največkrat prijavijo v sistemu hitrega obveščanja o nevarnih neživilskih proizvodih (Safety Gate);

| 22. | ima pomisleke zaradi novih šibkih točk in tveganj, ki jih prinašajo povezane igrače – v smislu varnosti, zaščite, zasebnosti in duševnega zdravja otrok; poudarja, da je pri uporabi povezanih igrač pomembno varovati zasebnost otrok; je zaskrbljen, ker so nekatere tovrstne igrače, ki so na voljo na trgu EU, že pokazale, da niso dovolj varne ter da imajo le omejena ali celo nikakršna varovala proti kibernetskim nevarnostim; spodbuja proizvajalce povezanih igrač, naj že v zasnovo vključijo varnostne in zaščitne mehanizme; poziva Komisijo, naj preuči različne možnosti za ukrepanje glede na stopnjo tveganja in v skladu z načelom sorazmernosti, na primer razširitev področja uporabe v direktivi o varnosti igrač z vključitvijo določb o zasebnosti in informacijski varnosti, sprejetje horizontalne zakonodaje o zahtevah kibernetske varnosti za povezane proizvode in z njimi povezane storitve, na primer evropski akt o kibernetski odpornosti, ali pa okrepitev ustrezne horizontalne zakonodaje, kot sta direktiva o radijski opremi in splošna uredba o varstvu podatkov, hkrati pa naj v svoje odločitve vključi tudi Parlament; |
| --- | --- |

22.

ima pomisleke zaradi novih šibkih točk in tveganj, ki jih prinašajo povezane igrače – v smislu varnosti, zaščite, zasebnosti in duševnega zdravja otrok; poudarja, da je pri uporabi povezanih igrač pomembno varovati zasebnost otrok; je zaskrbljen, ker so nekatere tovrstne igrače, ki so na voljo na trgu EU, že pokazale, da niso dovolj varne ter da imajo le omejena ali celo nikakršna varovala proti kibernetskim nevarnostim; spodbuja proizvajalce povezanih igrač, naj že v zasnovo vključijo varnostne in zaščitne mehanizme; poziva Komisijo, naj preuči različne možnosti za ukrepanje glede na stopnjo tveganja in v skladu z načelom sorazmernosti, na primer razširitev področja uporabe v direktivi o varnosti igrač z vključitvijo določb o zasebnosti in informacijski varnosti, sprejetje horizontalne zakonodaje o zahtevah kibernetske varnosti za povezane proizvode in z njimi povezane storitve, na primer evropski akt o kibernetski odpornosti, ali pa okrepitev ustrezne horizontalne zakonodaje, kot sta direktiva o radijski opremi in splošna uredba o varstvu podatkov, hkrati pa naj v svoje odločitve vključi tudi Parlament;

| 23. | je zaskrbljen, da se potrošniki slabo odzivajo na odpoklice in da otroci še naprej uporabljajo nevarne igrače, čeprav so odpoklicane; zato poziva Komisijo, naj objavi smernice za postopke odpoklica, vključno s kontrolnim seznamom s konkretnimi zahtevami, in poziva spletne tržnice, naj vzpostavijo učinkovite mehanizme, s katerimi bodo lahko dosegli svoje uporabnike, kupce in prodajalce ter jih čim hitreje obvestili, kadar je potreben odpoklic, in povečali število potrošnikov, ki jih odpoklic res doseže; |
| --- | --- |

23.

je zaskrbljen, da se potrošniki slabo odzivajo na odpoklice in da otroci še naprej uporabljajo nevarne igrače, čeprav so odpoklicane; zato poziva Komisijo, naj objavi smernice za postopke odpoklica, vključno s kontrolnim seznamom s konkretnimi zahtevami, in poziva spletne tržnice, naj vzpostavijo učinkovite mehanizme, s katerimi bodo lahko dosegli svoje uporabnike, kupce in prodajalce ter jih čim hitreje obvestili, kadar je potreben odpoklic, in povečali število potrošnikov, ki jih odpoklic res doseže;

E-trgovanje

E-trgovanje

| 24. | potrjuje pozitivno vlogo e-trgovine, vključno z vlogo spletnih tržnic, ki so omogočile razvoj evropskih proizvajalcev igrač; ob tem poudarja poslovno rast dejavnosti teh podjetij tako znotraj kot zunaj Evropske unije; poudarja, da je razvoj e-trgovine koristen za potrošnike, a tudi izziv za organe za nadzor trga, saj morajo skrbeti za ustreznost proizvodov, ki se prodajajo v spletu; ugotavlja, da mnogi proizvodi, kupljeni v spletu, ne izpolnjujejo varnostnih zahtev EU, in je zaskrbljen zaradi velikega števila nevarnih igrač, ki jih nepošteni trgovci prodajajo v spletu; meni, da je treba nujno izkoreniniti prodajo neskladnih in nevarnih igrač v spletu; |
| --- | --- |

24.

potrjuje pozitivno vlogo e-trgovine, vključno z vlogo spletnih tržnic, ki so omogočile razvoj evropskih proizvajalcev igrač; ob tem poudarja poslovno rast dejavnosti teh podjetij tako znotraj kot zunaj Evropske unije; poudarja, da je razvoj e-trgovine koristen za potrošnike, a tudi izziv za organe za nadzor trga, saj morajo skrbeti za ustreznost proizvodov, ki se prodajajo v spletu; ugotavlja, da mnogi proizvodi, kupljeni v spletu, ne izpolnjujejo varnostnih zahtev EU, in je zaskrbljen zaradi velikega števila nevarnih igrač, ki jih nepošteni trgovci prodajajo v spletu; meni, da je treba nujno izkoreniniti prodajo neskladnih in nevarnih igrač v spletu;

| 25. | pozdravlja smernice, ki jih je Komisija sprejela o členu 4 Uredbe (EU) 2019/1020 in v katerih pojasnjuje naloge gospodarskih subjektov, zlasti v zvezi s proizvodi, ki se prodajajo v spletu in vstopajo na trg EU iz tretjih držav; poudarja, da se je treba spoprijeti s problemom neskladnih proizvodov, ki se potrošnikom na spletnih tržnicah prodajajo neposredno iz tretjih držav; želi opomniti, da smejo gospodarski subjekti na trg EU dajati le varne proizvode; poudarja, da če želimo poskrbeti za varnost otrok in podjetjem zagotoviti enake konkurenčne pogoje, morajo vsi gospodarski subjekti spoštovati pravila EU; poziva organe za nadzor trga in carinske organe, naj intenzivneje sodelujejo in si izmenjujejo informacije o ugotovljeni neskladnosti ter pri izvrševanju zakonodaje izvajajo stroge ukrepe, da bi nepoštenim trgovcem preprečili izkoriščanje trga EU; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja smernice, ki jih je Komisija sprejela o členu 4 Uredbe (EU) 2019/1020 in v katerih pojasnjuje naloge gospodarskih subjektov, zlasti v zvezi s proizvodi, ki se prodajajo v spletu in vstopajo na trg EU iz tretjih držav; poudarja, da se je treba spoprijeti s problemom neskladnih proizvodov, ki se potrošnikom na spletnih tržnicah prodajajo neposredno iz tretjih držav; želi opomniti, da smejo gospodarski subjekti na trg EU dajati le varne proizvode; poudarja, da če želimo poskrbeti za varnost otrok in podjetjem zagotoviti enake konkurenčne pogoje, morajo vsi gospodarski subjekti spoštovati pravila EU; poziva organe za nadzor trga in carinske organe, naj intenzivneje sodelujejo in si izmenjujejo informacije o ugotovljeni neskladnosti ter pri izvrševanju zakonodaje izvajajo stroge ukrepe, da bi nepoštenim trgovcem preprečili izkoriščanje trga EU;

| 26. | poudarja dodano vrednost načela, da je treba poslovne stranke poznati, za večjo ustreznost in sledljivost igrač, ki se prodajajo v spletu; želi opomniti, da je zaveza za varnosti proizvodov prostovoljna in da v tej pobudi sodeluje le omejeno število gospodarskih subjektov; obžaluje, da zaveza o varnosti proizvodov doslej ni imela pretiranih učinkov; |
| --- | --- |

26.

poudarja dodano vrednost načela, da je treba poslovne stranke poznati, za večjo ustreznost in sledljivost igrač, ki se prodajajo v spletu; želi opomniti, da je zaveza za varnosti proizvodov prostovoljna in da v tej pobudi sodeluje le omejeno število gospodarskih subjektov; obžaluje, da zaveza o varnosti proizvodov doslej ni imela pretiranih učinkov;

| 27. | poudarja, da imajo lahko spletne tržnice ogromno vlogo pri omejevanju kroženja nevarnih igrač; zato je prepričan, da bi morale biti obvezane sprejeti odgovornost za zagotavljanje varnosti in skladnosti igrač, ki se prodajajo na njihovih platformah, zlasti za odkrivanje in umik neskladnih igrač, tudi z vpogledom v sistem hitrega obveščanja Safety Gate, ter pri umiku neskladnih igrač dejansko sodelovati z organi za nadzor trga in preprečiti, da bi se nevarne igrače ponovno pojavile in začele prodajati; najodločneje vztraja, da je treba poskrbeti za učinkovito in predvidljivo izvrševanje ter popolno skladnost med direktivo o varnosti igrač in različnimi instrumenti, kot so akt o digitalnih storitvah, akt o umetni inteligenci, uredba o splošni varnosti proizvodov in prihodnji zakonodajni akt o reviziji direktive o odgovornosti za proizvode, zato da bi zagotovili najvišje standarde glede varnosti in temeljnih pravic; poziva, naj se poiščejo rešitve, da bi lahko potrošniške organizacije in zaupanja vredni prijavitelji prijavljali neskladne igrače; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da imajo lahko spletne tržnice ogromno vlogo pri omejevanju kroženja nevarnih igrač; zato je prepričan, da bi morale biti obvezane sprejeti odgovornost za zagotavljanje varnosti in skladnosti igrač, ki se prodajajo na njihovih platformah, zlasti za odkrivanje in umik neskladnih igrač, tudi z vpogledom v sistem hitrega obveščanja Safety Gate, ter pri umiku neskladnih igrač dejansko sodelovati z organi za nadzor trga in preprečiti, da bi se nevarne igrače ponovno pojavile in začele prodajati; najodločneje vztraja, da je treba poskrbeti za učinkovito in predvidljivo izvrševanje ter popolno skladnost med direktivo o varnosti igrač in različnimi instrumenti, kot so akt o digitalnih storitvah, akt o umetni inteligenci, uredba o splošni varnosti proizvodov in prihodnji zakonodajni akt o reviziji direktive o odgovornosti za proizvode, zato da bi zagotovili najvišje standarde glede varnosti in temeljnih pravic; poziva, naj se poiščejo rešitve, da bi lahko potrošniške organizacije in zaupanja vredni prijavitelji prijavljali neskladne igrače;

| 28. | poudarja, da je treba izboljšati sodelovanje s tretjimi državami, da bi nevarnim in neskladnim igračam preprečili vstopanje na trg EU, obenem pa podjetjem zagotovili enake konkurenčne pogoje; poziva Komisijo, naj objavi informacije o svojih dejavnostih spremljanja; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je treba izboljšati sodelovanje s tretjimi državami, da bi nevarnim in neskladnim igračam preprečili vstopanje na trg EU, obenem pa podjetjem zagotovili enake konkurenčne pogoje; poziva Komisijo, naj objavi informacije o svojih dejavnostih spremljanja;

Pravni instrument in pot naprej

Pravni instrument in pot naprej

| 29. | glede na to, da gre v primeru direktive o varnosti igrač dejansko za uredbo, poziva Komisijo, naj razmisli, ali bi bila revizija direktive tudi dobra priložnost za pretvorbo v uredbo, zato da bi povečali njeno učinkovitost in uspešnost ter da ne bi uvajali nedoslednosti med državami članicami in drobili trga; |
| --- | --- |

29.

glede na to, da gre v primeru direktive o varnosti igrač dejansko za uredbo, poziva Komisijo, naj razmisli, ali bi bila revizija direktive tudi dobra priložnost za pretvorbo v uredbo, zato da bi povečali njeno učinkovitost in uspešnost ter da ne bi uvajali nedoslednosti med državami članicami in drobili trga;

| 30. | poziva Komisijo, naj oceni, ali bi morali imeti predlogi sprememb pri prihodnji reviziji širši domet, v podporo temu pa naj opravi temeljito presojo učinka in analizira, ali in kako bi bilo mogoče v prihodnjo revizijo direktive o varnosti igrač vključiti mehanske in fizične zahteve, zahteve glede snovi, ki so rakotvorne, mutagene ali strupene za razmnoževanje, mejne vrednosti za nitrozamine in nitrozabilne snovi ter določbe o označevanju alergenih dišav in nevarnih snovi ter tako omogočiti enostavne in dovolj prožne spremembe; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj oceni, ali bi morali imeti predlogi sprememb pri prihodnji reviziji širši domet, v podporo temu pa naj opravi temeljito presojo učinka in analizira, ali in kako bi bilo mogoče v prihodnjo revizijo direktive o varnosti igrač vključiti mehanske in fizične zahteve, zahteve glede snovi, ki so rakotvorne, mutagene ali strupene za razmnoževanje, mejne vrednosti za nitrozamine in nitrozabilne snovi ter določbe o označevanju alergenih dišav in nevarnih snovi ter tako omogočiti enostavne in dovolj prožne spremembe;

| 31. | je zaskrbljen, ker se nekateri proizvajalci izogibajo spoštovanju direktive o varnosti igrač in trdijo, da njihovi proizvodi niso igrače, čeravno se tako uporabljajo; poudarja, da smernice, ki jih je pripravila Komisija, pomagajo razjasniti, ali je izdelek igrača ali ne, in harmonizirano izvajati direktivo, kar je dobro tako za organe za nadzor trga kot za gospodarske subjekte; vseeno poudarja, da nekateri proizvodi še vedno ostajajo v „sivem območju“, zato poziva Komisijo, naj to težavo odpravi z opredelitvijo proizvodov pri prihodnji reviziji direktive o varnosti igrač; poudarja, da je v ta namen potreben odprt in konstruktiven dialog z ustreznimi deležniki; |
| --- | --- |

31.

je zaskrbljen, ker se nekateri proizvajalci izogibajo spoštovanju direktive o varnosti igrač in trdijo, da njihovi proizvodi niso igrače, čeravno se tako uporabljajo; poudarja, da smernice, ki jih je pripravila Komisija, pomagajo razjasniti, ali je izdelek igrača ali ne, in harmonizirano izvajati direktivo, kar je dobro tako za organe za nadzor trga kot za gospodarske subjekte; vseeno poudarja, da nekateri proizvodi še vedno ostajajo v „sivem območju“, zato poziva Komisijo, naj to težavo odpravi z opredelitvijo proizvodov pri prihodnji reviziji direktive o varnosti igrač; poudarja, da je v ta namen potreben odprt in konstruktiven dialog z ustreznimi deležniki;

| 32. | poudarja, da imajo igrače pomembno vlogo pri razvoju otrok in pri tem, kako razvijajo veščine, ter so jim učna podpora pri izvajanju novih nalog ter pri izpopolnjevanju in učenju novih spretnosti od rane mladosti; poziva Komisijo, naj revidira direktivo o igračah, zato da bi izboljšala njihovo varnost, obenem pa proizvajalcem zmanjšali breme ter upravne in pravne stroške, s tem pa zagotovila prosto pot varnim in cenovno dostopnim igračam za vse otroke v Evropski uniji; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da imajo igrače pomembno vlogo pri razvoju otrok in pri tem, kako razvijajo veščine, ter so jim učna podpora pri izvajanju novih nalog ter pri izpopolnjevanju in učenju novih spretnosti od rane mladosti; poziva Komisijo, naj revidira direktivo o igračah, zato da bi izboljšala njihovo varnost, obenem pa proizvajalcem zmanjšali breme ter upravne in pravne stroške, s tem pa zagotovila prosto pot varnim in cenovno dostopnim igračam za vse otroke v Evropski uniji;

| 33. | meni, da so potrošnikom in akterjem v vrednosti verigi potrebne informacije, ki jih bodo vodile k bolj trajnostnemu ravnanju; zato poziva Komisijo, naj v oceni učinka analizira, ali trajnost in popravljivost igrač lahko vpliva na njihovo varnost, in če bi se ta vpliv dokazal, naj skuša ugotoviti, ali bi lahko boljše informacije o trajnosti in popravljivosti igrač dodali med določbe o označevanju, seveda na sorazmeren in neomejujoč način; glede tega je prepričan, da bi lahko te informacije z inovativnimi in digitalnimi rešitvami dali na voljo potrošnikom in poskrbeli, da bodo informacije o varnosti javno razvidne, obenem pa se izognili pretiranemu obremenjevanju podjetij in čim bolj zmanjšali količino embalažnih materialov; |
| --- | --- |

33.

meni, da so potrošnikom in akterjem v vrednosti verigi potrebne informacije, ki jih bodo vodile k bolj trajnostnemu ravnanju; zato poziva Komisijo, naj v oceni učinka analizira, ali trajnost in popravljivost igrač lahko vpliva na njihovo varnost, in če bi se ta vpliv dokazal, naj skuša ugotoviti, ali bi lahko boljše informacije o trajnosti in popravljivosti igrač dodali med določbe o označevanju, seveda na sorazmeren in neomejujoč način; glede tega je prepričan, da bi lahko te informacije z inovativnimi in digitalnimi rešitvami dali na voljo potrošnikom in poskrbeli, da bodo informacije o varnosti javno razvidne, obenem pa se izognili pretiranemu obremenjevanju podjetij in čim bolj zmanjšali količino embalažnih materialov;

| 34. | meni, da so opozorila in varnostna obvestila za potrošnike pomembna; želi opozoriti, da bi bilo treba dodatne zahteve glede označevanja čim bolj omejiti, da se prepreči odvračanje pozornosti; poziva Komisijo, naj oceni možnost, da bi bile informacije o skladnosti, ki niso namenjene končnemu potrošniku, navedene v elektronski obliki; |
| --- | --- |

34.

meni, da so opozorila in varnostna obvestila za potrošnike pomembna; želi opozoriti, da bi bilo treba dodatne zahteve glede označevanja čim bolj omejiti, da se prepreči odvračanje pozornosti; poziva Komisijo, naj oceni možnost, da bi bile informacije o skladnosti, ki niso namenjene končnemu potrošniku, navedene v elektronski obliki;

Podatki

Podatki

| 35. | poudarja, da je raven varstva, ki jo zagotavlja direktiva o varnosti igrač, težko količinsko opredeliti in da je težko pridobiti podatke za standardizacijo na področju igrač, ker ni doslednih statističnih podatkov za vso EU o nesrečah in poškodbah, ki jih povzročijo igrače; meni, da sta premajhna usklajenost in pomanjkanje sredstev na ravni EU osrednja vzroka, da ni doslednih podatkov, in poziva Komisijo, naj to vprašanje obravnava pri prihodnji reviziji direktive; poziva Komisijo, naj oceni, ali bi bilo treba postaviti vseevropsko podatkovno zbirko o nesrečah in poškodbah z ločenim delom za igrače, ki bi morala biti javna, uporabnikom prijazna ter dostopna javnim organom, potrošnikom in proizvajalcem ter bi omogočala vnašanje in zbirke podatkov o nesrečah in poškodbah zaradi nevarnih igrač, tudi tistih, ki se prodajajo prek spleta; poleg tega meni, da bi bila dodatna možnost uporaba kazalnikov in podatkov, ki se na primer zbirajo v informacijskem in komunikacijskem sistemu za nadzor trga, sistemu za hitro obveščanje Safety Gate in s skupnimi ukrepi, zato da bi se ocenila učinkovitost direktive o varnosti igrač, in poziva Komisijo, naj oceni možnost digitalnih rešitev, s katerimi bi lahko povečali sledljivost v vsej dobavni verigi in tako zvišali raven varnosti igrač; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je raven varstva, ki jo zagotavlja direktiva o varnosti igrač, težko količinsko opredeliti in da je težko pridobiti podatke za standardizacijo na področju igrač, ker ni doslednih statističnih podatkov za vso EU o nesrečah in poškodbah, ki jih povzročijo igrače; meni, da sta premajhna usklajenost in pomanjkanje sredstev na ravni EU osrednja vzroka, da ni doslednih podatkov, in poziva Komisijo, naj to vprašanje obravnava pri prihodnji reviziji direktive; poziva Komisijo, naj oceni, ali bi bilo treba postaviti vseevropsko podatkovno zbirko o nesrečah in poškodbah z ločenim delom za igrače, ki bi morala biti javna, uporabnikom prijazna ter dostopna javnim organom, potrošnikom in proizvajalcem ter bi omogočala vnašanje in zbirke podatkov o nesrečah in poškodbah zaradi nevarnih igrač, tudi tistih, ki se prodajajo prek spleta; poleg tega meni, da bi bila dodatna možnost uporaba kazalnikov in podatkov, ki se na primer zbirajo v informacijskem in komunikacijskem sistemu za nadzor trga, sistemu za hitro obveščanje Safety Gate in s skupnimi ukrepi, zato da bi se ocenila učinkovitost direktive o varnosti igrač, in poziva Komisijo, naj oceni možnost digitalnih rešitev, s katerimi bi lahko povečali sledljivost v vsej dobavni verigi in tako zvišali raven varnosti igrač;

| 36. | poziva države članice, naj izboljšajo zbiranje podatkov o direktivi o varnosti igrač, ki je zdaj neenakomerno, nereprezentativno in nepopolno, ter naj si izmenjujejo informacije o tveganjih in šibkih točkah, povezanih z varnostjo igrač; poziva podjetja, naj okrepijo sodelovanje z državami članicami in si izmenjujejo več podatkov o nesrečah, povezanih z igračami, da bi se izboljšala varnost otrok in zaupanje v igrače, ki se dajejo na notranji trg; |
| --- | --- |

36.

poziva države članice, naj izboljšajo zbiranje podatkov o direktivi o varnosti igrač, ki je zdaj neenakomerno, nereprezentativno in nepopolno, ter naj si izmenjujejo informacije o tveganjih in šibkih točkah, povezanih z varnostjo igrač; poziva podjetja, naj okrepijo sodelovanje z državami članicami in si izmenjujejo več podatkov o nesrečah, povezanih z igračami, da bi se izboljšala varnost otrok in zaupanje v igrače, ki se dajejo na notranji trg;

| 37. | poziva Komisijo, naj izkoristi priložnost, ki jo ponuja revizija direktive o varnosti igrač, da uvede kazalnike za spremljanje njenega pravilnega izvajanja v državah članicah in njene splošne učinkovitosti; poziva Komisijo, naj izboljša zbiranje podatkov, ki jih morajo redno posredovati države članice, organi za nadzor trga in priglašeni organi, priporoča, da Komisija na podlagi nacionalnih poročil izdela splošno poročilo na ravni EU, jih vse objavi in da na voljo vsem zainteresiranim stranem; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj izkoristi priložnost, ki jo ponuja revizija direktive o varnosti igrač, da uvede kazalnike za spremljanje njenega pravilnega izvajanja v državah članicah in njene splošne učinkovitosti; poziva Komisijo, naj izboljša zbiranje podatkov, ki jih morajo redno posredovati države članice, organi za nadzor trga in priglašeni organi, priporoča, da Komisija na podlagi nacionalnih poročil izdela splošno poročilo na ravni EU, jih vse objavi in da na voljo vsem zainteresiranim stranem;

o

o o

| 38. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

38.

naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 170, 30.6.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 11, 15.1.2002, str. 4.

2

(3)  UL L 218, 13.8.2008, str. 30.

3

(4)  UL L 218, 13.8.2008, str. 82.

4

(5)  UL L 316, 14.11.2012, str. 12.

5

(6)  UL L 169, 25.6.2019, str. 1.

6

(7)  UL L 151, 7.6.2019, str. 15.

7

(8)  UL L 153, 3.5.2021, str. 1.

8

(9)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

9

(10)  UL L 342, 22.12.2009, str. 59.

10

(11)  UL L 353, 31.12.2008, str. 1.

11

(12)  UL L 153, 22.5.2014, str. 62.

12

(13)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

13

(14)  UL L 210, 7.8.1985, str. 29.

14

(15)  UL L 174, 1.7.2011, str. 88.

15

(16)  UL L 342, 22.12.2009, str. 59.

16

(17)  UL L 338, 13.11.2004, str. 4.

17

(18)  UL L 266, 26.9.2006, str. 1.

18

(19)  UL L 353, 31.12.2008, str. 1.

19

(20)  UL L 169, 25.6.2019, str. 45.

20

(21)  UL C 425, 20.10.2021, str. 19.

21

(22)  UL C 425, 20.10.2021, str. 10.

22

(23)  UL C 294, 23.7.2021, str. 14.

23

(24)  UL C 388, 13.11.2020, str. 39.

24

(25)  UL C 334, 19.9.2018, str. 2.

25

(26)  UL C 334, 19.9.2018, str. 60.

26

(27)  UL C 76, 28.2.2018, str. 112.

27

(28)  UL C 404, 6.10.2021, str. 2.

28

(29)  UL C 404, 6.10.2021, str. 63.

29

(30)  UL C 158, 30.4.2021, str. 18.

30

(31)  UL C 371, 15.9.2021, str. 75.

31

---

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/109 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/109

---

P9_TA(2022)0038

Krepitev Evrope v boju proti raku

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 o krepitvi Evrope v boju proti raku – za celovito in usklajeno strategijo (2020/2267(INI))

(2022/C 342/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 18. junija 2020 o ustanovitvi posebnega odbora za boj proti raku in opredelitvi njegovih pristojnosti, številčne sestave in mandata (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 18. junija 2020 o ustanovitvi posebnega odbora za boj proti raku in opredelitvi njegovih pristojnosti, številčne sestave in mandata (1),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Posebnega odbora za boj proti raku z dne 27. oktobra 2020 o prispevkih Posebnega odbora za boj proti raku (BECA), ki bodo vplivali na prihodnji evropski načrt za boj proti raku (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Posebnega odbora za boj proti raku z dne 27. oktobra 2020 o prispevkih Posebnega odbora za boj proti raku (BECA), ki bodo vplivali na prihodnji evropski načrt za boj proti raku (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. februarja 2021 o evropskem načrtu za boj proti raku (COM(2021)0044), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. februarja 2021 o evropskem načrtu za boj proti raku (COM(2021)0044),

| — | ob upoštevanju okvirnega programa EU za raziskave in inovacije za obdobje 2021–2027 (Obzorje Evropa) (3) in namenske misije za boj proti raku iz tega programa (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnega programa EU za raziskave in inovacije za obdobje 2021–2027 (Obzorje Evropa) (3) in namenske misije za boj proti raku iz tega programa (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. junija 2021 o dostopu do zdravil in medicinskih pripomočkov za močnejšo in odporno EU (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. junija 2021 o dostopu do zdravil in medicinskih pripomočkov za močnejšo in odporno EU (5),

| — | ob upoštevanju smernic, pripravljenih v okviru skupnih ukrepov za boj proti raku (EPAAC, CANCON, iPAAC), in agende za boj proti redkim vrstam raka do leta 2030, pripravljene v okviru skupnega ukrepa na področju redkih vrst raka (JARC), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic, pripravljenih v okviru skupnih ukrepov za boj proti raku (EPAAC, CANCON, iPAAC), in agende za boj proti redkim vrstam raka do leta 2030, pripravljene v okviru skupnega ukrepa na področju redkih vrst raka (JARC),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 o novem ERP za raziskave in inovacije (COM(2020)0628), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 o novem ERP za raziskave in inovacije (COM(2020)0628),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta 2003/878/ES z dne 2. decembra 2003 o presejalnih pregledih za odkrivanje raka (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta 2003/878/ES z dne 2. decembra 2003 o presejalnih pregledih za odkrivanje raka (6),

| — | ob upoštevanju poročila Mednarodne agencije za raziskave raka (IARC) iz maja 2017 o izvajanju priporočila Sveta o presejalnih pregledih za odkrivanje raka (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mednarodne agencije za raziskave raka (IARC) iz maja 2017 o izvajanju priporočila Sveta o presejalnih pregledih za odkrivanje raka (7),

| — | ob upoštevanju evropskih smernic za zagotavljanje kakovosti pri presejalnih pregledih in diagnosticiranju raka dojk, materničnega vratu ter debelega črevesa in danke, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskih smernic za zagotavljanje kakovosti pri presejalnih pregledih in diagnosticiranju raka dojk, materničnega vratu ter debelega črevesa in danke,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. junija 2021 o strateškem okviru EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2021–2027 (COM(2021)0323), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. junija 2021 o strateškem okviru EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2021–2027 (COM(2021)0323),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. novembra 2020 o evropski strategiji za zdravila (COM(2020)0761), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. novembra 2020 o evropski strategiji za zdravila (COM(2020)0761),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom Strategija na področju kemikalij za trajnostnost – Okolju brez strupov naproti (COM(2020)0667), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom Strategija na področju kemikalij za trajnostnost – Okolju brez strupov naproti (COM(2020)0667),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. maja 2021 z naslovom Pot do zdravega planeta za vse – Akcijski načrt EU: Naproti ničelnemu onesnaževanju zraka, vode in tal (COM(2021)0400), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. maja 2021 z naslovom Pot do zdravega planeta za vse – Akcijski načrt EU: Naproti ničelnemu onesnaževanju zraka, vode in tal (COM(2021)0400),

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (direktiva o rakotvornih in mutagenih snoveh) (8), vključno s tremi direktivami o njeni spremembi in predlogom Komisije za četrto direktivo o spremembi (COM(2020)0571), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (direktiva o rakotvornih in mutagenih snoveh) (8), vključno s tremi direktivami o njeni spremembi in predlogom Komisije za četrto direktivo o spremembi (COM(2020)0571),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 98/24/ES z dne 7. aprila 1998 o varovanju zdravja in zagotavljanju varnosti delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim dejavnikom pri delu (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 98/24/ES z dne 7. aprila 1998 o varovanju zdravja in zagotavljanju varnosti delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim dejavnikom pri delu (9),

| — | ob upoštevanju zbirnega poročila o javnem posvetovanju Posebnega odbora za boj proti raku z dne 19. aprila 2021 z naslovom The impact of the COVID-19 pandemic on cancer prevention, health services, cancer patients and research: lessons from a public health crisis (Vpliv pandemije COVID-19 na preprečevanje raka, zdravstveno oskrbo, obolele za rakom in raziskave: izkušnje iz krize v javnem zdravju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zbirnega poročila o javnem posvetovanju Posebnega odbora za boj proti raku z dne 19. aprila 2021 z naslovom The impact of the COVID-19 pandemic on cancer prevention, health services, cancer patients and research: lessons from a public health crisis (Vpliv pandemije COVID-19 na preprečevanje raka, zdravstveno oskrbo, obolele za rakom in raziskave: izkušnje iz krize v javnem zdravju),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. novembra 2020 z naslovom Oblikovanje evropske zdravstvene unije: krepitev odpornosti EU na čezmejne grožnje za zdravje (COM(2020)0724) in s tem povezanih predlogov uredb Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. novembra 2020 o resnih čezmejnih grožnjah za zdravje (COM(2020)0727), o okrepljeni vlogi Evropske agencije za zdravila pri pripravljenosti na krize in kriznem upravljanju na področju zdravil in medicinskih pripomočkov (COM(2020)0725) ter o spremembi Uredbe (ES) št. 851/2004 o ustanovitvi Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (COM(2020)0726), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. novembra 2020 z naslovom Oblikovanje evropske zdravstvene unije: krepitev odpornosti EU na čezmejne grožnje za zdravje (COM(2020)0724) in s tem povezanih predlogov uredb Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. novembra 2020 o resnih čezmejnih grožnjah za zdravje (COM(2020)0727), o okrepljeni vlogi Evropske agencije za zdravila pri pripravljenosti na krize in kriznem upravljanju na področju zdravil in medicinskih pripomočkov (COM(2020)0725) ter o spremembi Uredbe (ES) št. 851/2004 o ustanovitvi Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (COM(2020)0726),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/522 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi programa za ukrepe Unije na področju zdravja (Program EU za zdravje) za obdobje 2021–2027 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/522 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi programa za ukrepe Unije na področju zdravja (Program EU za zdravje) za obdobje 2021–2027 (10),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vrednotenju zdravstvenih tehnologij in spremembi Direktive 2011/24/EU, ki ga je pripravila Komisija (COM(2018)0051), in sporazuma o njem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vrednotenju zdravstvenih tehnologij in spremembi Direktive 2011/24/EU, ki ga je pripravila Komisija (COM(2018)0051), in sporazuma o njem,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 536/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o kliničnem preskušanju zdravil za uporabo v humani medicini ter o razveljavitvi Direktive 2001/20/ES (11) (uredba o kliničnem preskušanju) in informacijskega sistema za klinično preskušanje, vzpostavljenega v skladu z navedeno uredbo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 536/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o kliničnem preskušanju zdravil za uporabo v humani medicini ter o razveljavitvi Direktive 2001/20/ES (11) (uredba o kliničnem preskušanju) in informacijskega sistema za klinično preskušanje, vzpostavljenega v skladu z navedeno uredbo,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Digitalna Evropa (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Digitalna Evropa (12),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje (EEA) št. 21/2019 z naslovom Healthy environment, healthy lives:how the environment influences health and well-being in Europe (Zdravo okolje, zdravo življenje: vpliv okolja na zdravje in dobro počutje v Evropi) (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje (EEA) št. 21/2019 z naslovom Healthy environment, healthy lives:how the environment influences health and well-being in Europe (Zdravo okolje, zdravo življenje: vpliv okolja na zdravje in dobro počutje v Evropi) (13),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 9. junija 2021 o evropskem načrtu za boj proti raku (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 9. junija 2021 o evropskem načrtu za boj proti raku (14),

| — | ob upoštevanju sklepov in priporočil študije o vplivu omrežja 5G na zdravje, ki je bila julija 2021 pripravljena za Odbor za prihodnost znanosti in tehnologije (STOA) (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov in priporočil študije o vplivu omrežja 5G na zdravje, ki je bila julija 2021 pripravljena za Odbor za prihodnost znanosti in tehnologije (STOA) (15),

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti cilja 3 v zvezi z zdravjem in dobrim počutjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti cilja 3 v zvezi z zdravjem in dobrim počutjem,

| — | ob upoštevanju četrte izdaje Evropskega kodeksa proti raku (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrte izdaje Evropskega kodeksa proti raku (16),

| — | ob upoštevanju evropskega kodeksa prakse boja proti raku (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega kodeksa prakse boja proti raku (17),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. marca 2021 o strategiji EU o otrokovih pravicah (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. marca 2021 o strategiji EU o otrokovih pravicah (COM(2021)0142),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 19. julija 2018 o boju proti virusu HIV/aidsu, virusnemu hepatitisu in tuberkulozi v Evropski uniji in sosednjih državah – stanje, politični instrumenti in dobre prakse (SWD(2018)0387), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 19. julija 2018 o boju proti virusu HIV/aidsu, virusnemu hepatitisu in tuberkulozi v Evropski uniji in sosednjih državah – stanje, politični instrumenti in dobre prakse (SWD(2018)0387),

| — | ob upoštevanju poročila Svetovne zdravstvene organizacije iz leta 2020 o alkoholu in raku v evropski regiji SZO in pozivu k boljšemu preprečevanju (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Svetovne zdravstvene organizacije iz leta 2020 o alkoholu in raku v evropski regiji SZO in pozivu k boljšemu preprečevanju (18),

| — | ob upoštevanju dejavnosti in sklepov medstrankarske interesne skupine Poslanci Evropskega parlamenta proti raku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejavnosti in sklepov medstrankarske interesne skupine Poslanci Evropskega parlamenta proti raku,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. marca 2017 o možnostih, ki jih ima EU za izboljšanje dostopa do zdravil (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. marca 2017 o možnostih, ki jih ima EU za izboljšanje dostopa do zdravil (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o trajnostni strategiji za kemikalije (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o trajnostni strategiji za kemikalije (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2019 o izvajanju direktive o čezmejnem zdravstvenem varstvu (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2019 o izvajanju direktive o čezmejnem zdravstvenem varstvu (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2019 o postopku Unije za registracijo pesticidov (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2019 o postopku Unije za registracijo pesticidov (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o strategiji EU na področju javnega zdravja po pandemiji COVID-19 (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o strategiji EU na področju javnega zdravja po pandemiji COVID-19 (24),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o pomanjkanju zdravil – kako rešiti vse večji problem (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o pomanjkanju zdravil – kako rešiti vse večji problem (25),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2016 o uredbi o pediatričnih zdravilih (26) in začetne ocene učinka o pregledu zakonodaje EU o zdravilih za otroke in redke bolezni, ki jo je pripravila Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2016 o uredbi o pediatričnih zdravilih (26) in začetne ocene učinka o pregledu zakonodaje EU o zdravilih za otroke in redke bolezni, ki jo je pripravila Komisija,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Posebnega odbora za boj proti raku (A9-0001/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Posebnega odbora za boj proti raku (A9-0001/2022),

| A. | ker bi se morali z evropskim načrtom za boj proti raku učinkovito odzvati na pozive družin 1,3 milijona ljudi, kolikor jih v Evropi vsako leto umre zaradi raka, vključno s 6 000 otroki in mladimi, in zdravstvenih delavcev k napredku ter izpolniti bistvene potrebe pacientov, ki potrebujejo pravočasno diagnozo in učinkovito, inovativno, dostopno in cenovno ugodno zdravljenje in oskrbo v primeru raka in z njim povezanih zapletov ter pridruženih bolezni, in upravičena pričakovanja več kot 12 milijonov oseb, ki so preživele raka, in njihovih družin, ki se težko vrnejo v normalno življenje, upoštevati pa bi morali tudi, da bodo prihodnje generacije prav gotovo želele biti zaščitene pred nevarnostmi za zdravje in dejavniki tveganja, in pomisleke držav, ki se spopadajo z naraščajočim ekonomskim in socialnim bremenom raka in načinov njegovega zdravljenja; ker bi moral biti cilj ukrepov Unije v boju proti raku podaljšati petletno stopnjo preživetja pacientov z rakom; |
| --- | --- |

A.

ker bi se morali z evropskim načrtom za boj proti raku učinkovito odzvati na pozive družin 1,3 milijona ljudi, kolikor jih v Evropi vsako leto umre zaradi raka, vključno s 6 000 otroki in mladimi, in zdravstvenih delavcev k napredku ter izpolniti bistvene potrebe pacientov, ki potrebujejo pravočasno diagnozo in učinkovito, inovativno, dostopno in cenovno ugodno zdravljenje in oskrbo v primeru raka in z njim povezanih zapletov ter pridruženih bolezni, in upravičena pričakovanja več kot 12 milijonov oseb, ki so preživele raka, in njihovih družin, ki se težko vrnejo v normalno življenje, upoštevati pa bi morali tudi, da bodo prihodnje generacije prav gotovo želele biti zaščitene pred nevarnostmi za zdravje in dejavniki tveganja, in pomisleke držav, ki se spopadajo z naraščajočim ekonomskim in socialnim bremenom raka in načinov njegovega zdravljenja; ker bi moral biti cilj ukrepov Unije v boju proti raku podaljšati petletno stopnjo preživetja pacientov z rakom;

| B. | ker v Evropi živi manj kot 10 % svetovnega prebivalstva, odkrije pa se četrtina vseh primerov raka in ker je rak drugi najpogostejši vzrok smrti v Evropi za boleznimi srca in ožilja ter prvi vzrok smrti zaradi bolezni pri otrocih, starejših od enega leta; ker posebne potrebe otrok in mladostnikov z rakom zahtevajo stalno pozornost in podporo po vsem svetu ter je treba pediatrično onkologijo razlikovati od obravnavanja raka pri odraslih; ker se je stopnja umrljivosti zaradi kampanj presejanja, boljše diagnostike in inovacij na področju zdravljenja sicer nekoliko zmanjšala, se pa povečuje število diagnosticiranih primerov, predvsem zaradi daljše pričakovane življenjske dobe, kar pomeni, da se prebivalstvo stara; ker skoraj tri četrtine primerov raka v EU ugotovi pri osebah, starih 60 let ali več; |
| --- | --- |

B.

ker v Evropi živi manj kot 10 % svetovnega prebivalstva, odkrije pa se četrtina vseh primerov raka in ker je rak drugi najpogostejši vzrok smrti v Evropi za boleznimi srca in ožilja ter prvi vzrok smrti zaradi bolezni pri otrocih, starejših od enega leta; ker posebne potrebe otrok in mladostnikov z rakom zahtevajo stalno pozornost in podporo po vsem svetu ter je treba pediatrično onkologijo razlikovati od obravnavanja raka pri odraslih; ker se je stopnja umrljivosti zaradi kampanj presejanja, boljše diagnostike in inovacij na področju zdravljenja sicer nekoliko zmanjšala, se pa povečuje število diagnosticiranih primerov, predvsem zaradi daljše pričakovane življenjske dobe, kar pomeni, da se prebivalstvo stara; ker skoraj tri četrtine primerov raka v EU ugotovi pri osebah, starih 60 let ali več;

| C. | ker rak ponazarja socialno nepravičnost in neenakost v zdravstvu, saj razlike v stopnji preživetja obolelih za rakom med državami članicami EU presegajo 25 %; ker se državljani EU soočajo z neenakostmi v smislu preprečevanja ter niso enako zaščiteni pred dejavniki tveganja, niso enako izobraženi v smislu zdravega vedenja niti niso enako usposobljeni za prepoznavanje napačnih informacij; ker državljani različnih držav članic in prebivalci različnih regij posameznih držav EU ne dostopajo enako hitro do cenovno ugodnih in kakovostnih zdravil, zdravljenja in oskrbe; ker se dostop do večdisciplinarnih in večpoklicnih zdravniških ekip po Evropi zelo razlikuje; ker državljani EU po okrevanju ali v fazi remisije niso enako zmožni za vrnitev na delo, finančno neodvisnost in vrnitev k skladnemu družinskemu, družbenemu in čustveno polnemu življenju; ker sta razred in spol pomembni merili ter dejavnika neenakosti in nepravičnosti v vseh fazah bolezni; |
| --- | --- |

C.

ker rak ponazarja socialno nepravičnost in neenakost v zdravstvu, saj razlike v stopnji preživetja obolelih za rakom med državami članicami EU presegajo 25 %; ker se državljani EU soočajo z neenakostmi v smislu preprečevanja ter niso enako zaščiteni pred dejavniki tveganja, niso enako izobraženi v smislu zdravega vedenja niti niso enako usposobljeni za prepoznavanje napačnih informacij; ker državljani različnih držav članic in prebivalci različnih regij posameznih držav EU ne dostopajo enako hitro do cenovno ugodnih in kakovostnih zdravil, zdravljenja in oskrbe; ker se dostop do večdisciplinarnih in večpoklicnih zdravniških ekip po Evropi zelo razlikuje; ker državljani EU po okrevanju ali v fazi remisije niso enako zmožni za vrnitev na delo, finančno neodvisnost in vrnitev k skladnemu družinskemu, družbenemu in čustveno polnemu življenju; ker sta razred in spol pomembni merili ter dejavnika neenakosti in nepravičnosti v vseh fazah bolezni;

| D. | ker so bile v večini držav članic določene posebne nacionalne ali regionalne politike za boj proti raku z raznolikimi misijami, zmogljivostmi in proračuni; ker so nekatere regije postale središča boja proti raku, s strokovnim znanjem, ki bi ga bilo treba deliti po vsej Uniji; |
| --- | --- |

D.

ker so bile v večini držav članic določene posebne nacionalne ali regionalne politike za boj proti raku z raznolikimi misijami, zmogljivostmi in proračuni; ker so nekatere regije postale središča boja proti raku, s strokovnim znanjem, ki bi ga bilo treba deliti po vsej Uniji;

| E. | ker cilja evropskega načrta za boj proti raku ne bi smela biti samo boj proti ključni težavi javnega zdravja in pomoč pacientom, da živijo dlje in bolje, temveč tudi začetek zmanjševanja neenakosti in nepravičnosti na področju zdravja ter zmanjšanje družbenega in gospodarskega bremena te bolezni; ker bi morala Komisija spodbujati pristop, ki bo osredotočen na pacienta in temeljil na državljanskih pravicah, in vidike pravičnosti, trajnosti, enakosti, solidarnosti, inovacij in sodelovanja vključiti v jedro evropskega načrta za boj proti raku, vključno s pobudo za pomoč otrokom z rakom; |
| --- | --- |

E.

ker cilja evropskega načrta za boj proti raku ne bi smela biti samo boj proti ključni težavi javnega zdravja in pomoč pacientom, da živijo dlje in bolje, temveč tudi začetek zmanjševanja neenakosti in nepravičnosti na področju zdravja ter zmanjšanje družbenega in gospodarskega bremena te bolezni; ker bi morala Komisija spodbujati pristop, ki bo osredotočen na pacienta in temeljil na državljanskih pravicah, in vidike pravičnosti, trajnosti, enakosti, solidarnosti, inovacij in sodelovanja vključiti v jedro evropskega načrta za boj proti raku, vključno s pobudo za pomoč otrokom z rakom;

| F. | ker je pandemija covida-19 povzročila in še vedno povzroča velike motnje v presejalnih programih za odkrivanje raka, zdravljenju, raziskavah ter storitvah za preživele in nadaljnji oskrbi, kar vpliva na onkološke bolnike, njihove družine in zdravstvene delavce; ker je treba v vseh evropskih državah ponovno vzpostaviti storitve za boj proti raku in odpraviti zelo zaskrbljujoče zaostanke pri preventivnih ukrepih, zgodnjem odkrivanju in diagnosticiranju, do katerih je prišlo zaradi pandemije; ker se ocenjuje, da v Evropi med pandemijo ni bilo opravljenih 100 milijonov presejalnih testov, milijon primerov raka pa je neodkritih; ker 20 % onkoloških bolnikov ni bilo pravočasno deležnih potrebnega kirurškega zdravljenja ali zdravljenja s kemoterapijo (27); ker zdravstveni delavci nosijo breme pandemije in delajo v zelo stresnem delovnem okolju; |
| --- | --- |

F.

ker je pandemija covida-19 povzročila in še vedno povzroča velike motnje v presejalnih programih za odkrivanje raka, zdravljenju, raziskavah ter storitvah za preživele in nadaljnji oskrbi, kar vpliva na onkološke bolnike, njihove družine in zdravstvene delavce; ker je treba v vseh evropskih državah ponovno vzpostaviti storitve za boj proti raku in odpraviti zelo zaskrbljujoče zaostanke pri preventivnih ukrepih, zgodnjem odkrivanju in diagnosticiranju, do katerih je prišlo zaradi pandemije; ker se ocenjuje, da v Evropi med pandemijo ni bilo opravljenih 100 milijonov presejalnih testov, milijon primerov raka pa je neodkritih; ker 20 % onkoloških bolnikov ni bilo pravočasno deležnih potrebnega kirurškega zdravljenja ali zdravljenja s kemoterapijo (27); ker zdravstveni delavci nosijo breme pandemije in delajo v zelo stresnem delovnem okolju;

| G. | ker zdravstvena pismenost vključuje pridobivanje znanj in spretnosti, ozaveščanje o pravicah in dvig samozavesti za ukrepanje, da se izboljša zdravje posameznika in skupnosti; ker bi moral biti poudarek ukrepov za spodbujanje zdravstvene pismenosti v okviru evropskega načrta za boj proti raku na opolnomočenju pacientov in državljanov, tudi tako, da se pridobi strokovno znanje organizacij pacientov in drugih nevladnih organizacij, ki si že leta prizadevajo za širjenje in razširjanje zdravstvene pismenosti, ter se sodeluje z njimi; ker je treba pacientom pomagati, da bodo razumeli svoje pravice, če jih želimo opolnomočiti; ker bi bilo treba pri vseh prizadevanjih za izboljšanje zdravstvene pismenosti, vključno z digitalno pismenostjo, upoštevati ljudi, ki se soočajo z izključenostjo, in potrebe oseb z učnimi težavami; ker bi bilo treba upoštevati neenakosti pri poznavanju informacijskih tehnologij, dostopu do njih in njihovi uporabi ter regionalne, nacionalne, socialne in ekonomske razlike; ker bi morale biti potrebne informacije na voljo v razširjenih jezikih, ki niso jeziki EU, da bi prišle do migrantov, novo prispelih ter drugih ranljivih skupin in manjšinskih skupnosti; ker bi bilo treba v prizadevanjih za izboljšanje zdravstvene pismenosti predvsem pomagati državljanom prepoznati napačne informacije, pri čemer je treba opozoriti na njihove škodljive posledice na vseh področjih onkološke oskrbe, vključno s preprečevanjem, cepljenjem in zdravljenjem; |
| --- | --- |

G.

ker zdravstvena pismenost vključuje pridobivanje znanj in spretnosti, ozaveščanje o pravicah in dvig samozavesti za ukrepanje, da se izboljša zdravje posameznika in skupnosti; ker bi moral biti poudarek ukrepov za spodbujanje zdravstvene pismenosti v okviru evropskega načrta za boj proti raku na opolnomočenju pacientov in državljanov, tudi tako, da se pridobi strokovno znanje organizacij pacientov in drugih nevladnih organizacij, ki si že leta prizadevajo za širjenje in razširjanje zdravstvene pismenosti, ter se sodeluje z njimi; ker je treba pacientom pomagati, da bodo razumeli svoje pravice, če jih želimo opolnomočiti; ker bi bilo treba pri vseh prizadevanjih za izboljšanje zdravstvene pismenosti, vključno z digitalno pismenostjo, upoštevati ljudi, ki se soočajo z izključenostjo, in potrebe oseb z učnimi težavami; ker bi bilo treba upoštevati neenakosti pri poznavanju informacijskih tehnologij, dostopu do njih in njihovi uporabi ter regionalne, nacionalne, socialne in ekonomske razlike; ker bi morale biti potrebne informacije na voljo v razširjenih jezikih, ki niso jeziki EU, da bi prišle do migrantov, novo prispelih ter drugih ranljivih skupin in manjšinskih skupnosti; ker bi bilo treba v prizadevanjih za izboljšanje zdravstvene pismenosti predvsem pomagati državljanom prepoznati napačne informacije, pri čemer je treba opozoriti na njihove škodljive posledice na vseh področjih onkološke oskrbe, vključno s preprečevanjem, cepljenjem in zdravljenjem;

| H. | ker je okoli 40 % rakavih obolenj v EU mogoče preprečiti; ker je preprečevanje učinkovitejše od katerega koli zdravila in je stroškovno najučinkovitejša dolgoročna strategija za obvladovanje raka; ker bi moral evropski načrt za boj proti raku obravnavati vse ključne dejavnike tveganja in družbene dejavnike raka; ker je raven EU ključna za preprečevanje raka, saj ima pomembne kompetence, ki vplivajo na večino dejavnikov tveganja za raka; |
| --- | --- |

H.

ker je okoli 40 % rakavih obolenj v EU mogoče preprečiti; ker je preprečevanje učinkovitejše od katerega koli zdravila in je stroškovno najučinkovitejša dolgoročna strategija za obvladovanje raka; ker bi moral evropski načrt za boj proti raku obravnavati vse ključne dejavnike tveganja in družbene dejavnike raka; ker je raven EU ključna za preprečevanje raka, saj ima pomembne kompetence, ki vplivajo na večino dejavnikov tveganja za raka;

| I. | ker je na podlagi poročila št. 21/2019 Evropske agencije za okolje rak najpogostejša nenalezljiva bolezen, ki jo je mogoče pripisati okolju, saj je bilo leta 2016 v 32 evropskih državah z visokim dohodkom več kot 250 000 smrti zaradi raka, ki ga je mogoče pripisati okolju; ker je Evropska agencija za okolje kot okoljske dejavnike tveganja za nastanek raka opredelila onesnaženost zunanjega zraka, kemikalije, zgorevanje goriva v zaprtih prostorih in sevanje; |
| --- | --- |

I.

ker je na podlagi poročila št. 21/2019 Evropske agencije za okolje rak najpogostejša nenalezljiva bolezen, ki jo je mogoče pripisati okolju, saj je bilo leta 2016 v 32 evropskih državah z visokim dohodkom več kot 250 000 smrti zaradi raka, ki ga je mogoče pripisati okolju; ker je Evropska agencija za okolje kot okoljske dejavnike tveganja za nastanek raka opredelila onesnaženost zunanjega zraka, kemikalije, zgorevanje goriva v zaprtih prostorih in sevanje;

| J. | ker je onesnaževanje zraka glavni povzročitelj smrti, pri čemer onesnaževala prihajajo iz najrazličnejših virov, med drugim s področja energije, prometa, kmetijstva in industrije, in prispeva 400 000 prezgodnjim smrtim na leto, ki so med drugim posledica pljučnega raka, bolezni srca in kapi; |
| --- | --- |

J.

ker je onesnaževanje zraka glavni povzročitelj smrti, pri čemer onesnaževala prihajajo iz najrazličnejših virov, med drugim s področja energije, prometa, kmetijstva in industrije, in prispeva 400 000 prezgodnjim smrtim na leto, ki so med drugim posledica pljučnega raka, bolezni srca in kapi;

| K. | ker Komisija v sporočilu o okrepljenem sodelovanju v boju proti boleznim, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem (COM(2018)0245), priporoča pripravo smernic EU za vzpostavitev celovitih elektronskih informacijskih sistemov za imunizacijo na nacionalni ravni za učinkovito spremljanje programov cepljenja; ker bi bilo treba to storiti povsem v skladu s pravili o varstvu podatkov; ker je humani papilomavirus (HPV) spolno prenosljiva okužba, povezana s skoraj 5 % vseh primerov raka pri ženskah in moških po vsem svetu, vključno z rakom materničnega vratu, ust, žrela, anusa, penisa, nožnice ter vulve; ker je treba za dosego ciljev Svetovne zdravstvene organizacije o odpravi raka materničnega vratu kot javnozdravstvenega problema do leta 2030 doseči cilje glede precepljenosti proti humanemu papilomavirusu pri dekletih in organizirati visokokakovostne presejalne preglede za odkrivanje raka materničnega vratu; ker je precepljenost proti humanemu papilomavirusu v državah članicah zaskrbljujoče nizka; ker se žal precepljenost med državami članicami zelo razlikuje, in znaša od manj kot 30 % do več kot 70 % (zahtevana stopnja za učinkovito precepljenost populacije je 70 %); ker je bakterija Helicobacter pylori najpogostejši nalezljiv vzrok raka na svetu in povzroča predvsem adenokarcinom želodca brez raka kardije; |
| --- | --- |

K.

ker Komisija v sporočilu o okrepljenem sodelovanju v boju proti boleznim, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem (COM(2018)0245), priporoča pripravo smernic EU za vzpostavitev celovitih elektronskih informacijskih sistemov za imunizacijo na nacionalni ravni za učinkovito spremljanje programov cepljenja; ker bi bilo treba to storiti povsem v skladu s pravili o varstvu podatkov; ker je humani papilomavirus (HPV) spolno prenosljiva okužba, povezana s skoraj 5 % vseh primerov raka pri ženskah in moških po vsem svetu, vključno z rakom materničnega vratu, ust, žrela, anusa, penisa, nožnice ter vulve; ker je treba za dosego ciljev Svetovne zdravstvene organizacije o odpravi raka materničnega vratu kot javnozdravstvenega problema do leta 2030 doseči cilje glede precepljenosti proti humanemu papilomavirusu pri dekletih in organizirati visokokakovostne presejalne preglede za odkrivanje raka materničnega vratu; ker je precepljenost proti humanemu papilomavirusu v državah članicah zaskrbljujoče nizka; ker se žal precepljenost med državami članicami zelo razlikuje, in znaša od manj kot 30 % do več kot 70 % (zahtevana stopnja za učinkovito precepljenost populacije je 70 %); ker je bakterija Helicobacter pylori najpogostejši nalezljiv vzrok raka na svetu in povzroča predvsem adenokarcinom želodca brez raka kardije;

| L. | ker so nekateri endokrini raki (kot so rak ščitnice, dojke in testisov) v porastu; ker lahko endokrino zdravljenje hormonsko odvisnih rakavih obolenj povzroči endokrine stranske učinke; ker ima lahko zdravljenje raka dolgoročne učinke, kot so endokrine soobolevnosti pri osebah, ki so preživele raka; ker je debelost znan dejavnik tveganja za številne vrste raka, vključno z endokrinim rakom; ker je znano, da izpostavljenost kemikalijam, ki povzročajo endokrine motnje, vpliva na razvoj debelosti in raka; ker endokrini motilci stanejo države članice od 157 do 270 milijard EUR letno (do 2 % BDP EU) (28) zaradi stroškov zdravstvenega varstva in izgube potenciala za zaslužek, predvsem zaradi motenj v nevrološkem razvoju in presnovnih motenj ter raka; |
| --- | --- |

L.

ker so nekateri endokrini raki (kot so rak ščitnice, dojke in testisov) v porastu; ker lahko endokrino zdravljenje hormonsko odvisnih rakavih obolenj povzroči endokrine stranske učinke; ker ima lahko zdravljenje raka dolgoročne učinke, kot so endokrine soobolevnosti pri osebah, ki so preživele raka; ker je debelost znan dejavnik tveganja za številne vrste raka, vključno z endokrinim rakom; ker je znano, da izpostavljenost kemikalijam, ki povzročajo endokrine motnje, vpliva na razvoj debelosti in raka; ker endokrini motilci stanejo države članice od 157 do 270 milijard EUR letno (do 2 % BDP EU) (28) zaradi stroškov zdravstvenega varstva in izgube potenciala za zaslužek, predvsem zaradi motenj v nevrološkem razvoju in presnovnih motenj ter raka;

| M. | ker zaradi izpostavljenosti nevarnim snovem pri delu vsako leto za rakom zboli približno 120 000 ljudi, kar povzroči približno 80 000 smrtnih primerov letno, tj. 8 % vseh smrti zaradi raka (12 % smrti zaradi raka med moškimi in 7 % smrti zaradi raka med ženskami); ker je zaradi dolgih obdobij latence vseeno težko ugotoviti vzročno zvezo; ker je Mednarodna agencija za raziskave raka pri Svetovni zdravstveni organizaciji opredelila 50 prednostnih rakotvornih snovi in pokazala, da so delavci v Evropi pogosto izpostavljeni tem rakotvornim snovem; ker je mogoče veliko večino rakavih obolenj, ki jih povzročajo rakotvorne snovi pri delu, preprečiti, če se to področje ustrezno uredi, kljub temu pa so bile doslej le za 27 tovrstnih snovi določene mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost na podlagi Direktive 2004/37/ES; ker je treba bolj ukrepati za preprečevanje, odkrivanje in boljše prepoznavanje rakavih obolenj, povezanih z delom v nočni izmeni in z ultravijoličnim sevanjem (za delavce na prostem); |
| --- | --- |

M.

ker zaradi izpostavljenosti nevarnim snovem pri delu vsako leto za rakom zboli približno 120 000 ljudi, kar povzroči približno 80 000 smrtnih primerov letno, tj. 8 % vseh smrti zaradi raka (12 % smrti zaradi raka med moškimi in 7 % smrti zaradi raka med ženskami); ker je zaradi dolgih obdobij latence vseeno težko ugotoviti vzročno zvezo; ker je Mednarodna agencija za raziskave raka pri Svetovni zdravstveni organizaciji opredelila 50 prednostnih rakotvornih snovi in pokazala, da so delavci v Evropi pogosto izpostavljeni tem rakotvornim snovem; ker je mogoče veliko večino rakavih obolenj, ki jih povzročajo rakotvorne snovi pri delu, preprečiti, če se to področje ustrezno uredi, kljub temu pa so bile doslej le za 27 tovrstnih snovi določene mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost na podlagi Direktive 2004/37/ES; ker je treba bolj ukrepati za preprečevanje, odkrivanje in boljše prepoznavanje rakavih obolenj, povezanih z delom v nočni izmeni in z ultravijoličnim sevanjem (za delavce na prostem);

| N. | ker spreminjajoči se trg dela z demografskim razvojem, novimi tehnologijami in novimi vrstami delovnih mest lahko vpliva na zdravje in varnost pri delu; ker se več delavcev seli v platformno delo, netradicionalno delo ali netipično zaposlitev; ker so vsi dejavniki, kot so sevanje, stres, organizacija dela in delovni pogoji, razlog za raka, povezanega z delom (29); ker trenutno ni dovolj zanesljivih in primerljivih podatkov na ravni EU o izpostavljenosti dejavnikom tveganja za raka na delovnem mestu (30); |
| --- | --- |

N.

ker spreminjajoči se trg dela z demografskim razvojem, novimi tehnologijami in novimi vrstami delovnih mest lahko vpliva na zdravje in varnost pri delu; ker se več delavcev seli v platformno delo, netradicionalno delo ali netipično zaposlitev; ker so vsi dejavniki, kot so sevanje, stres, organizacija dela in delovni pogoji, razlog za raka, povezanega z delom (29); ker trenutno ni dovolj zanesljivih in primerljivih podatkov na ravni EU o izpostavljenosti dejavnikom tveganja za raka na delovnem mestu (30);

| O. | ker v nasprotju z nesrečami na delovnem mestu, kjer je poškodbe lažje oceniti in določiti odškodnino, lahko traja več let ali desetletij, preden odkrijejo raka, povezanega z delom, in ustrezno opredelijo vzrok; ker naj bi države članice v skladu s priporočilom Komisije o poklicnih boleznih (31) v svoje zakone in druge predpise o poklicnih boleznih, ki urejajo nadomestilo, čim prej vključile evropski seznam iz Priloge I k navedenemu priporočilu; ker obstoječe razlike med državami članicami v zvezi s priznavanjem poklicnih bolezni pomenijo, da se številnim delavcem nikoli ne prizna poklicna bolezen; |
| --- | --- |

O.

ker v nasprotju z nesrečami na delovnem mestu, kjer je poškodbe lažje oceniti in določiti odškodnino, lahko traja več let ali desetletij, preden odkrijejo raka, povezanega z delom, in ustrezno opredelijo vzrok; ker naj bi države članice v skladu s priporočilom Komisije o poklicnih boleznih (31) v svoje zakone in druge predpise o poklicnih boleznih, ki urejajo nadomestilo, čim prej vključile evropski seznam iz Priloge I k navedenemu priporočilu; ker obstoječe razlike med državami članicami v zvezi s priznavanjem poklicnih bolezni pomenijo, da se številnim delavcem nikoli ne prizna poklicna bolezen;

| P. | ker je radon radioaktivni plin brez barve ali vonja in se pri njegovem razpadu v zraku sprosti sevanje, ki lahko poškoduje DNK v telesnih celicah; ker se koncentracija radona zelo razlikuje med različnimi regijami ali celo stanovanjskimi območji, pri čemer je ta plin lahko prisoten v zraku na prostem in notranjih prostorih; |
| --- | --- |

P.

ker je radon radioaktivni plin brez barve ali vonja in se pri njegovem razpadu v zraku sprosti sevanje, ki lahko poškoduje DNK v telesnih celicah; ker se koncentracija radona zelo razlikuje med različnimi regijami ali celo stanovanjskimi območji, pri čemer je ta plin lahko prisoten v zraku na prostem in notranjih prostorih;

| Q. | poudarja, da je Mednarodna agencija za raziskave raka pri Svetovni zdravstveni organizaciji leta 2011 opredelila radiofrekvenčna elektromagnetna polja kot morebitno rakotvorna za ljudi na podlagi večjega tveganja nastanka gliomov, povezanega z uporabo mobilnih telefonov; opozarja, da študiji, objavljeni leta 2015 in leta 2018, kažeta, da se je v dvajsetih letih (v obdobju 1995–2015) pri vseh starostnih skupinah močno povečal (več kot podvojil) pojav glioblastomov, druge študije pa kažejo povečano tveganje za nastanek teh tumorjev v povezavi z uporabo mobilnih in brezžičnih telefonov med ljudmi, starimi od 18 do 80 let; ker je treba opraviti več študij za potrditev teh povezanih tveganj; |
| --- | --- |

Q.

poudarja, da je Mednarodna agencija za raziskave raka pri Svetovni zdravstveni organizaciji leta 2011 opredelila radiofrekvenčna elektromagnetna polja kot morebitno rakotvorna za ljudi na podlagi večjega tveganja nastanka gliomov, povezanega z uporabo mobilnih telefonov; opozarja, da študiji, objavljeni leta 2015 in leta 2018, kažeta, da se je v dvajsetih letih (v obdobju 1995–2015) pri vseh starostnih skupinah močno povečal (več kot podvojil) pojav glioblastomov, druge študije pa kažejo povečano tveganje za nastanek teh tumorjev v povezavi z uporabo mobilnih in brezžičnih telefonov med ljudmi, starimi od 18 do 80 let; ker je treba opraviti več študij za potrditev teh povezanih tveganj;

| R. | ker gre pri 24 % vseh novih diagnozah raka v Evropi, vključno z vsemi vrstami raka pri otrocih, za redke vrste raka, ki so že same po sebi javnozdravstveni problem; ker se tisti, ki zbolijo za redke vrste raka, soočajo z izzivi, povezanimi s pozno ali nepravilno diagnozo, slabim dostopom do ustreznih terapij in pomanjkanjem strokovnega znanja, nerazumevanjem temeljne znanosti, komercialno neizvedljivostjo razvoja novih terapij, majhnim številom razpoložljivih tkivnih bank, težavami pri izvajanju dobro vodenih kliničnih študij, pa tudi z občutkom izoliranosti; |
| --- | --- |

R.

ker gre pri 24 % vseh novih diagnozah raka v Evropi, vključno z vsemi vrstami raka pri otrocih, za redke vrste raka, ki so že same po sebi javnozdravstveni problem; ker se tisti, ki zbolijo za redke vrste raka, soočajo z izzivi, povezanimi s pozno ali nepravilno diagnozo, slabim dostopom do ustreznih terapij in pomanjkanjem strokovnega znanja, nerazumevanjem temeljne znanosti, komercialno neizvedljivostjo razvoja novih terapij, majhnim številom razpoložljivih tkivnih bank, težavami pri izvajanju dobro vodenih kliničnih študij, pa tudi z občutkom izoliranosti;

| S. | ker bi bilo treba evropski načrt za boj proti raku izvajati ob doslednem upoštevanju priporočil in ukrepov Mednarodne agencije za raziskave raka, ciljev trajnostnega razvoja OZN za svetovno zdravje, vključno s ciljem doseganja splošnega zdravstvenega zavarovanja, priporočil in smernic Svetovne zdravstvene organizacije, mednarodnih zdravstvenih sporazumov, vključno z Okvirno konvencijo Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom in svetovno pobudo Svetovne zdravstvene organizacije za boj proti raku otrok, skupnih ukrepov EU na področju raka ter priporočil in smernic strokovnjakov in združenj bolnikov; ker bi bilo treba v načrtu kot prednostno nalogo priznati solidarnost in partnerstvo EU z državami z nizkimi in srednjimi dohodki, vključno s tistimi v širši evropski regiji Svetovne zdravstvene organizacije; |
| --- | --- |

S.

ker bi bilo treba evropski načrt za boj proti raku izvajati ob doslednem upoštevanju priporočil in ukrepov Mednarodne agencije za raziskave raka, ciljev trajnostnega razvoja OZN za svetovno zdravje, vključno s ciljem doseganja splošnega zdravstvenega zavarovanja, priporočil in smernic Svetovne zdravstvene organizacije, mednarodnih zdravstvenih sporazumov, vključno z Okvirno konvencijo Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom in svetovno pobudo Svetovne zdravstvene organizacije za boj proti raku otrok, skupnih ukrepov EU na področju raka ter priporočil in smernic strokovnjakov in združenj bolnikov; ker bi bilo treba v načrtu kot prednostno nalogo priznati solidarnost in partnerstvo EU z državami z nizkimi in srednjimi dohodki, vključno s tistimi v širši evropski regiji Svetovne zdravstvene organizacije;

| T. | ker Akt o pogojih pristopa Avstrije, Finske in Švedske Švedski dovoljuje izvzetje iz prepovedi prodaje nekaterih vrst tobaka za oralno uporabo po vsej EU; |
| --- | --- |

T.

ker Akt o pogojih pristopa Avstrije, Finske in Švedske Švedski dovoljuje izvzetje iz prepovedi prodaje nekaterih vrst tobaka za oralno uporabo po vsej EU;

| U. | ker je sredozemska prehrana znana kot zdrava in uravnotežena prehrana, ki ima zaščitno vlogo pri primarnem in sekundarnem preprečevanju glavnih kroničnih degenerativnih bolezni; |
| --- | --- |

U.

ker je sredozemska prehrana znana kot zdrava in uravnotežena prehrana, ki ima zaščitno vlogo pri primarnem in sekundarnem preprečevanju glavnih kroničnih degenerativnih bolezni;

| V. | ugotavlja, da se v evropskem načrtu za boj proti raku izjemna pozornost namenja različnim potrebam politike v zvezi s presejanjem raka, manj pa je pobud za zgodnje odkrivanje različnih vrst raka, ki niso zajete v presejalne programe; ker torej potrebujemo ciljno usmerjene ukrepe za ozaveščanje državljanov in zdravstvenih delavcev o opozorilnih znakih za raka; |
| --- | --- |

V.

ugotavlja, da se v evropskem načrtu za boj proti raku izjemna pozornost namenja različnim potrebam politike v zvezi s presejanjem raka, manj pa je pobud za zgodnje odkrivanje različnih vrst raka, ki niso zajete v presejalne programe; ker torej potrebujemo ciljno usmerjene ukrepe za ozaveščanje državljanov in zdravstvenih delavcev o opozorilnih znakih za raka;

| W. | ker je rast cen zdravil za zdravljenje raka presegla povečanje skupnih sredstev za zdravljenje raka, nova zdravila za zdravljenje raka, ki prihajajo na trg po visoki ceni, pa so bila opredeljena kot pomemben razlog za povečanje izdatkov za zdravljenje raka; ker je bilo v tehničnem poročilu Svetovne zdravstvene organizacije iz leta 2018 o določanju cen zdravil za zdravljenje raka in njegovih posledicah (32) ugotovljeno, da so cene teh zdravil višje kot za druge bolezni, njihovi stroški pa naraščajo hitreje, zaradi česar številni pacienti po vsem svetu nimajo dostopa do zdravljenja, države pa težko zagotovijo cenovno ugoden dostop za vse; |
| --- | --- |

W.

ker je rast cen zdravil za zdravljenje raka presegla povečanje skupnih sredstev za zdravljenje raka, nova zdravila za zdravljenje raka, ki prihajajo na trg po visoki ceni, pa so bila opredeljena kot pomemben razlog za povečanje izdatkov za zdravljenje raka; ker je bilo v tehničnem poročilu Svetovne zdravstvene organizacije iz leta 2018 o določanju cen zdravil za zdravljenje raka in njegovih posledicah (32) ugotovljeno, da so cene teh zdravil višje kot za druge bolezni, njihovi stroški pa naraščajo hitreje, zaradi česar številni pacienti po vsem svetu nimajo dostopa do zdravljenja, države pa težko zagotovijo cenovno ugoden dostop za vse;

| X. | ker bi lahko obravnavanje raka v celoviti strategiji, kot je načrt za boj proti raku, ki ga je pripravila Komisija, uporabili kot model za druge nenalezljive bolezni in bi torej tudi pacienti z drugimi kroničnimi boleznimi imeli koristi od dosežkov in načel načrta za boj proti raku, na podlagi tega pa bi lahko oblikovali podobne načrte za druge bolezni z visoko stopnjo smrtnosti; |
| --- | --- |

X.

ker bi lahko obravnavanje raka v celoviti strategiji, kot je načrt za boj proti raku, ki ga je pripravila Komisija, uporabili kot model za druge nenalezljive bolezni in bi torej tudi pacienti z drugimi kroničnimi boleznimi imeli koristi od dosežkov in načel načrta za boj proti raku, na podlagi tega pa bi lahko oblikovali podobne načrte za druge bolezni z visoko stopnjo smrtnosti;

| Y. | ker so usklajevanje med evropskimi državami, skupna politika, vodena na evropski ravni, ter čezmejna izmenjava znanja vsekakor bistveni za napredek na področju boja proti raku; ker so za varovanje zdravja, zlasti sisteme zdravstvenega varstva, primarno odgovorne države članice; |
| --- | --- |

Y.

ker so usklajevanje med evropskimi državami, skupna politika, vodena na evropski ravni, ter čezmejna izmenjava znanja vsekakor bistveni za napredek na področju boja proti raku; ker so za varovanje zdravja, zlasti sisteme zdravstvenega varstva, primarno odgovorne države članice;

| Z. | ker je na regionalni, nacionalni in evropski ravni potreben celovit, večdisciplinaren in usklajen pristop k obravnavanju vedenjskih, bioloških, okoljskih, poklicnih, socialno-ekonomskih in komercialnih dejavnikov zdravja, da bi podprli ukrepe, usmerjene v vse vidike boja proti raku (preprečevanje, odkrivanje, zdravljenje, paliativna oskrba, nadaljnja oskrba oseb, ki so preživele raka, in reintegracija), z učinkovito uporabo ključnih orodij, kot so ustrezni viri in financiranje, zakonodaja, raziskave in izmenjava znanja; ker se je pokazalo, da pristopi k zdravljenju, osredotočeni na paciente, izboljšujejo kakovost življenja in splošno preživetje pacientov; ker imajo nove tehnologije in umetna inteligenca velik potencial za izboljšave na področju raziskovanja raka, postopkov zdravljenja in oskrbe; |
| --- | --- |

Z.

ker je na regionalni, nacionalni in evropski ravni potreben celovit, večdisciplinaren in usklajen pristop k obravnavanju vedenjskih, bioloških, okoljskih, poklicnih, socialno-ekonomskih in komercialnih dejavnikov zdravja, da bi podprli ukrepe, usmerjene v vse vidike boja proti raku (preprečevanje, odkrivanje, zdravljenje, paliativna oskrba, nadaljnja oskrba oseb, ki so preživele raka, in reintegracija), z učinkovito uporabo ključnih orodij, kot so ustrezni viri in financiranje, zakonodaja, raziskave in izmenjava znanja; ker se je pokazalo, da pristopi k zdravljenju, osredotočeni na paciente, izboljšujejo kakovost življenja in splošno preživetje pacientov; ker imajo nove tehnologije in umetna inteligenca velik potencial za izboljšave na področju raziskovanja raka, postopkov zdravljenja in oskrbe;

| AA. | ker so raziskave in inovacije naše edino upanje, da nekoč dokončno premagamo raka; ker je za podporo ambicioznim projektom ter dobrim in stabilnim delovnim pogojem za raziskovalce, ki delajo na področju raka, potrebno trajno in učinkovito financiranje; ker so farmacevtska podjetja, vključno z malimi in srednjimi podjetji, ključna za inovacije na področju raka; |
| --- | --- |

AA.

ker so raziskave in inovacije naše edino upanje, da nekoč dokončno premagamo raka; ker je za podporo ambicioznim projektom ter dobrim in stabilnim delovnim pogojem za raziskovalce, ki delajo na področju raka, potrebno trajno in učinkovito financiranje; ker so farmacevtska podjetja, vključno z malimi in srednjimi podjetji, ključna za inovacije na področju raka;

| AB. | ker bi bilo treba še naprej spodbujati pristopa „zdravje v vseh politikah“ in „eno zdravje“, prizadevanja za boj proti raku pa vključiti v vse politike EU; |
| --- | --- |

AB.

ker bi bilo treba še naprej spodbujati pristopa „zdravje v vseh politikah“ in „eno zdravje“, prizadevanja za boj proti raku pa vključiti v vse politike EU;

| AC. | ker bi morale EU in države članice aktivirati svoje sile in zagotoviti ustrezne spodbude in vzdržne proračune, da bi lahko dosegle ambiciozen cilj premagovanja bremena raka ter smrtnosti zaradi raka v Evropi; |
| --- | --- |

AC.

ker bi morale EU in države članice aktivirati svoje sile in zagotoviti ustrezne spodbude in vzdržne proračune, da bi lahko dosegle ambiciozen cilj premagovanja bremena raka ter smrtnosti zaradi raka v Evropi;

| AD. | ker bi bil torej evropski načrt za boj proti raku lahko pomemben korak k resnični evropski zdravstveni uniji in javni dokaz za državljane, kakšen uspeh lahko prinese sodelovanje EU na področju zdravja; |
| --- | --- |

AD.

ker bi bil torej evropski načrt za boj proti raku lahko pomemben korak k resnični evropski zdravstveni uniji in javni dokaz za državljane, kakšen uspeh lahko prinese sodelovanje EU na področju zdravja;

1.

pozdravlja evropski načrt za boj proti raku in poziva Komisijo, naj poišče novo sinergijo med njim in programom EU za zdravje, farmacevtsko strategijo za Evropo, strategijo za kemikalije in posodobljeno evropsko industrijsko strategijo; meni, da bi tak celovit okvir za boj proti raku prispeval k preprečevanju, zgodnjemu odkrivanju in zdravljenju raka; poziva Komisijo, naj pripravi skupno politiko za boj proti raku, ki bo po potrebi vključevala predloge osnutkov zakonodaje;

A.   
  Področja ukrepanja

Področja ukrepanja

I.   Preprečevanje raka v vseh evropskih politikah

Preprečevanje raka v vseh evropskih politikah

| 2. | je trdno prepričan, da bi bilo treba v vseh evropskih politikah in programih financiranja izvajati celovite ukrepe za preprečevanje raka z ukrepi, ki podpirajo odpravo ali zmanjševanje škode, povezane s spremenljivimi dejavniki tveganja; poziva Komisijo in države članice, naj v vse relevantne politike vključijo kampanje ozaveščanja javnosti o preprečevanju raka; poziva Komisijo, naj cilje načrta vključi v vse ustrezne sektorske politike; je trdno prepričan, da morajo preventivni ukrepi temeljiti na dokazih; zato poziva Komisijo in države članice, naj povečajo financiranje znanstvenih raziskav o vzrokih raka ter učinkovitost in izvajanje preventivnih ukrepov; |
| --- | --- |

2.

je trdno prepričan, da bi bilo treba v vseh evropskih politikah in programih financiranja izvajati celovite ukrepe za preprečevanje raka z ukrepi, ki podpirajo odpravo ali zmanjševanje škode, povezane s spremenljivimi dejavniki tveganja; poziva Komisijo in države članice, naj v vse relevantne politike vključijo kampanje ozaveščanja javnosti o preprečevanju raka; poziva Komisijo, naj cilje načrta vključi v vse ustrezne sektorske politike; je trdno prepričan, da morajo preventivni ukrepi temeljiti na dokazih; zato poziva Komisijo in države članice, naj povečajo financiranje znanstvenih raziskav o vzrokih raka ter učinkovitost in izvajanje preventivnih ukrepov;

| 3. | poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo in izvajajo učinkovite preventivne ukrepe na nacionalni ravni in ravni EU na podlagi neodvisnega strokovnega znanja, primerov dobre prakse in pridobljenih izkušenj ter kliničnih smernic; v zvezi s tem poziva zlasti k izvajanju Evropskega kodeksa za boj proti raku (ECAC), da se na podlagi najnovejših znanstvenih dokazov zmanjša tveganja za nastanek raka, in k rednemu posodabljanju tega kodeksa v ciklu, ki temelji na stalnem spremljanju in ocenjevanju; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo in izvajajo učinkovite preventivne ukrepe na nacionalni ravni in ravni EU na podlagi neodvisnega strokovnega znanja, primerov dobre prakse in pridobljenih izkušenj ter kliničnih smernic; v zvezi s tem poziva zlasti k izvajanju Evropskega kodeksa za boj proti raku (ECAC), da se na podlagi najnovejših znanstvenih dokazov zmanjša tveganja za nastanek raka, in k rednemu posodabljanju tega kodeksa v ciklu, ki temelji na stalnem spremljanju in ocenjevanju;

| 4. | priznava, de je mogoče več kot 40 % vseh rakov preprečiti z usklajenimi ukrepi, ki obravnavajo vedenjske, biološke, okoljske, poklicne, socialno-ekonomske in komercialne dejavnike zdravja; poziva, naj se več pozornosti nameni ohranjanju zdravega načina življenja, da bi preprečili raka in zmanjšali ponavljanje nekaterih vrst raka; |
| --- | --- |

4.

priznava, de je mogoče več kot 40 % vseh rakov preprečiti z usklajenimi ukrepi, ki obravnavajo vedenjske, biološke, okoljske, poklicne, socialno-ekonomske in komercialne dejavnike zdravja; poziva, naj se več pozornosti nameni ohranjanju zdravega načina življenja, da bi preprečili raka in zmanjšali ponavljanje nekaterih vrst raka;

| 5. | podpira cilj misije za boj proti raku iz programa Obzorje Evropa, da bi s pospešitvijo napredka pri programih preprečevanja in obvladovanja raka ter zagotavljanjem enakih možnosti za dostop do teh programov preprečili več kot tri milijone dodatnih prezgodnjih smrti v obdobju 2021–2030; poziva Komisijo, naj za dosego tega cilja nameni ustrezna sredstva tej misiji in drugim ustreznim programom (kot je Znanost in politika za zdravo prihodnost – HBM4EU); |
| --- | --- |

5.

podpira cilj misije za boj proti raku iz programa Obzorje Evropa, da bi s pospešitvijo napredka pri programih preprečevanja in obvladovanja raka ter zagotavljanjem enakih možnosti za dostop do teh programov preprečili več kot tri milijone dodatnih prezgodnjih smrti v obdobju 2021–2030; poziva Komisijo, naj za dosego tega cilja nameni ustrezna sredstva tej misiji in drugim ustreznim programom (kot je Znanost in politika za zdravo prihodnost – HBM4EU);

| 6. | obžaluje znatne neenakosti in nepravičnost na področju zdravja v EU pri preprečevanju raka; vztraja, da je treba prepoznati ranljive, marginalizirane in socialno izključene skupine prebivalstva ter ljudi, ki živijo na oddaljenih območjih (kot so podeželje, izolirana območja ali najbolj oddaljene regije), in jim nameniti posebno pozornost, da bi jim zagotovili dostop do storitev za preprečevanje raka; v zvezi s tem meni, da je treba preprečevanje raka obravnavati tudi v okviru socialne pravičnosti, kar pomeni, da so potrebne sistemske spremembe prek javnih politik za celotno prebivalstvo, ki presegajo spremembe v vedenju posameznikov; |
| --- | --- |

6.

obžaluje znatne neenakosti in nepravičnost na področju zdravja v EU pri preprečevanju raka; vztraja, da je treba prepoznati ranljive, marginalizirane in socialno izključene skupine prebivalstva ter ljudi, ki živijo na oddaljenih območjih (kot so podeželje, izolirana območja ali najbolj oddaljene regije), in jim nameniti posebno pozornost, da bi jim zagotovili dostop do storitev za preprečevanje raka; v zvezi s tem meni, da je treba preprečevanje raka obravnavati tudi v okviru socialne pravičnosti, kar pomeni, da so potrebne sistemske spremembe prek javnih politik za celotno prebivalstvo, ki presegajo spremembe v vedenju posameznikov;

| 7. | priznava, da je uporaba tobačnih izdelkov daleč najbolj razširjen vzrok raka v EU, ki ga je mogoče preprečiti, saj povzroči 15–20 % primerov raka v Evropi in je glavni dejavnik tveganja za smrt zaradi raka v Evropi (27 % primerov smrti zaradi raka, kar pomeni 700.000 smrti zaradi raka na leto v EU); opozarja, da po vsej EU obstajajo velike razlike, saj je delež kadilcev v nekaterih državah več kot petkrat večji kot v drugih; |
| --- | --- |

7.

priznava, da je uporaba tobačnih izdelkov daleč najbolj razširjen vzrok raka v EU, ki ga je mogoče preprečiti, saj povzroči 15–20 % primerov raka v Evropi in je glavni dejavnik tveganja za smrt zaradi raka v Evropi (27 % primerov smrti zaradi raka, kar pomeni 700.000 smrti zaradi raka na leto v EU); opozarja, da po vsej EU obstajajo velike razlike, saj je delež kadilcev v nekaterih državah več kot petkrat večji kot v drugih;

| 8. | odločno podpira cilj „generacije brez tobaka“, kot je določen v evropskem načrtu za boj proti raku, v skladu s katerim naj bi do leta 2040 tobačne izdelke uporabljalo manj kot 5 % prebivalcev v primerjavi s sedanjimi približno 25 %; poziva Komisijo, naj določi vmesne cilje, ki jih je treba stalno spremljati in promovirati, tudi na nacionalni ravni, ter o njih poročati v registru neenakosti v raku, da bi čim bolje usmerili prizadevanja za dosego splošnega cilja; poziva Komisijo, naj financira programe za spodbujanje opustitve kajenja; poziva Komisijo, naj podpre sodelovanje med državami članicami pri izmenjavi dobrih in najučinkovitejših praks za zmanjšanje kajenja; |
| --- | --- |

8.

odločno podpira cilj „generacije brez tobaka“, kot je določen v evropskem načrtu za boj proti raku, v skladu s katerim naj bi do leta 2040 tobačne izdelke uporabljalo manj kot 5 % prebivalcev v primerjavi s sedanjimi približno 25 %; poziva Komisijo, naj določi vmesne cilje, ki jih je treba stalno spremljati in promovirati, tudi na nacionalni ravni, ter o njih poročati v registru neenakosti v raku, da bi čim bolje usmerili prizadevanja za dosego splošnega cilja; poziva Komisijo, naj financira programe za spodbujanje opustitve kajenja; poziva Komisijo, naj podpre sodelovanje med državami članicami pri izmenjavi dobrih in najučinkovitejših praks za zmanjšanje kajenja;

| 9. | pozdravlja, da namerava Komisija pregledati direktivo o tobačnih izdelkih (33), direktivo o trošarini za tobačne izdelke (34) in pravni okvir o čezmejnih nakupih tobaka s strani posameznikov, ter jo poziva, naj sprejme ustrezne ukrepe in pripravi zakonodajne predloge ter vanje vključi naslednje:






  (a) | zvišanje in navzgor usmerjena konvergenca trošarin za vse tobačne izdelke in njihove končne tržne cene, kar bi delovalo bolj preventivno, tako da bi se zmanjšala zasvojenost s tobačnimi izdelki in njihova uporaba, zlasti med obstoječimi kadilci, in bi se preprečilo, da bi mladi začeli kaditi; |
| --- | --- | --- |

9.

pozdravlja, da namerava Komisija pregledati direktivo o tobačnih izdelkih (33

34

(a)

zvišanje in navzgor usmerjena konvergenca trošarin za vse tobačne izdelke in njihove končne tržne cene, kar bi delovalo bolj preventivno, tako da bi se zmanjšala zasvojenost s tobačnimi izdelki in njihova uporaba, zlasti med obstoječimi kadilci, in bi se preprečilo, da bi mladi začeli kaditi;

| (b) | zahtevo za standardizirano enotno embalažo in obveznost navajanja zdravstvenih opozoril na 80 % površine prednje in zadnje strani zavojčka cigaret, vključno s likovnimi opozorili, in |
| --- | --- |

(b)

zahtevo za standardizirano enotno embalažo in obveznost navajanja zdravstvenih opozoril na 80 % površine prednje in zadnje strani zavojčka cigaret, vključno s likovnimi opozorili, in

| (c) | strogo prepoved značilnih arom v tobačnih izdelkih, da bodo manj privlačni za kadilce, nekadilce in mlade; |
| --- | --- |

(c)

strogo prepoved značilnih arom v tobačnih izdelkih, da bodo manj privlačni za kadilce, nekadilce in mlade;

| 10. | poziva, naj se na podlagi neodvisnih najnovejših znanstvenih raziskav ocenijo in pregledajo merilne metode za katran, nikotin in ogljikov monoksid v tobačnih in sorodnih izdelkih, ki se trenutno uporabljajo; |
| --- | --- |

10.

poziva, naj se na podlagi neodvisnih najnovejših znanstvenih raziskav ocenijo in pregledajo merilne metode za katran, nikotin in ogljikov monoksid v tobačnih in sorodnih izdelkih, ki se trenutno uporabljajo;

| 11. | poziva države članice, naj v celoti izvajajo obveznosti iz direktive o plastičnih proizvodih za enkratno uporabo (Direktiva (EU) 2019/904) (35) v zvezi s filtri v tobačnih izdelkih, ki vsebujejo plastiko, da bi obravnavali okoljske in zdravstvene pomisleke, povezane s temi filtri; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice, naj v celoti izvajajo obveznosti iz direktive o plastičnih proizvodih za enkratno uporabo (Direktiva (EU) 2019/904) (35

| 12. | poziva Komisijo, naj ukrepa na podlagi znanstvenih ocen tveganj za zdravje, povezanih z elektronskimi cigaretami, ogrevanimi tobačnimi izdelki in novimi tobačnimi izdelki, vključno z oceno tveganja uporabe teh izdelkov v primerjavi z uživanjem drugih tobačnih izdelkov in uvedbo seznama snovi, ki jih ti izdelki vsebujejo in oddajajo, na evropski ravni; meni, da bi lahko elektronske cigarete nekaterim kadilcem pomagale postopno opustiti kajenje, meni pa tudi, da elektronske cigarete ne bi smele biti privlačne za mladoletnike in nekadilce; zato poziva Komisijo, naj v okviru direktive o tobačnih izdelkih oceni, katere arome v elektronskih cigaretah so posebej privlačne za mladoletnike in nekadilce, ter predlaga njihovo prepoved in naj poleg tega predlaga prepoved vseh značilnih arom v ogrevanih in novih tobačnih izdelkih; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj ukrepa na podlagi znanstvenih ocen tveganj za zdravje, povezanih z elektronskimi cigaretami, ogrevanimi tobačnimi izdelki in novimi tobačnimi izdelki, vključno z oceno tveganja uporabe teh izdelkov v primerjavi z uživanjem drugih tobačnih izdelkov in uvedbo seznama snovi, ki jih ti izdelki vsebujejo in oddajajo, na evropski ravni; meni, da bi lahko elektronske cigarete nekaterim kadilcem pomagale postopno opustiti kajenje, meni pa tudi, da elektronske cigarete ne bi smele biti privlačne za mladoletnike in nekadilce; zato poziva Komisijo, naj v okviru direktive o tobačnih izdelkih oceni, katere arome v elektronskih cigaretah so posebej privlačne za mladoletnike in nekadilce, ter predlaga njihovo prepoved in naj poleg tega predlaga prepoved vseh značilnih arom v ogrevanih in novih tobačnih izdelkih;

| 13. | poziva k hitremu in popolnemu izvajanju okvirne konvencije SZO za nadzor nad tobakom (FCTC) (36) in protokola SZO za odpravo nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki (37), pri čemer je treba posebno pozornost nameniti 3. odstavku 5. člena te okvirne konvencije in smernicam za varovanje politik javnega zdravja pred ekonomskimi interesi tobačne industrije; poziva Komisijo, naj uveljavi posebna pravila ravnanja za vse uradnike in druge uslužbence, kadar sodelujejo s tobačno industrijo, v skladu s sklepom evropskega varuha človekovih pravic v zadevi 852/2014/LP (38); |
| --- | --- |

13.

poziva k hitremu in popolnemu izvajanju okvirne konvencije SZO za nadzor nad tobakom (FCTC) (36

37

38

| 14. | podpira predlog Komisije o posodobitvi Priporočila Sveta z dne 30. novembra 2009 o okolju brez tobačnega dima (39), da bi razširili njegovo področje uporabe na nove izdelke, kot so elektronske cigarete in ogrevani tobačni izdelki, ter razširili okolje brez tobačnega dima, tako da bo vanj zajeto tudi okolje na prostem; |
| --- | --- |

14.

podpira predlog Komisije o posodobitvi Priporočila Sveta z dne 30. novembra 2009 o okolju brez tobačnega dima (39

| 15. | opozarja, da Mednarodna agencija za raziskave raka etanol in acetaldehid, ki nastaja pri metabolizmu etanola v alkoholnih pijačah, razvršča med snovi, ki povzročajo raka pri ljudeh, ter da je mogoče po ocenah 10 % vseh primerov raka pri moških in 3 % vseh primerov raka pri ženskah pripisati uživanju alkohola (40); poudarja, da manjša kot je količina zaužitega alkohola, manjše je tveganje za nastanek raka; poudarja, da je škodljivo uživanje alkohola dejavnik tveganja za številne različne vrste raka, kot so rak ustne votline, žrela, grla, požiralnika, jeter, debelega črevesa in danke ter rak dojk pri ženskah; želi opozoriti na študijo (41), ki jo navaja Svetovna zdravstvena organizacija in ki ugotavlja, da je za preprečevanje raka najbolj varno, če alkohola sploh ne uživamo, ter poudarja, da je treba to upoštevati pri oblikovanju in izvajanju politike za preprečevanje raka (42); |
| --- | --- |

15.

opozarja, da Mednarodna agencija za raziskave raka etanol in acetaldehid, ki nastaja pri metabolizmu etanola v alkoholnih pijačah, razvršča med snovi, ki povzročajo raka pri ljudeh, ter da je mogoče po ocenah 10 % vseh primerov raka pri moških in 3 % vseh primerov raka pri ženskah pripisati uživanju alkohola (40

41

42

| 16. | pozdravlja cilj Komisije o zmanjšanju škodljivega uživanja alkohola za najmanj 10 % do leta 2025; spodbuja Komisijo in države članice, naj podpirajo ukrepe za zmanjševanje in preprečevanje škode zaradi uživanja alkohola v okviru prenovljene strategije EU na področju alkohola (43), vključno z evropsko strategijo za preprečevanje uživanja alkoholnih pijač med mladoletniki, ki jo naj po potrebi spremljajo zakonodajni predlogi, pri čemer je treba spoštovati načelo subsidiarnosti in veljavno nacionalno zakonodajo o starostnih omejitvah za uživanje alkoholnih pijač; podpira boljše informiranje potrošnikov z boljšim označevanjem alkoholnih pijač tako, da se vključijo informacije o zmernem in odgovornem uživanju alkohola ter uvedeta obvezna navedba seznama sestavin in podatkov o hranilni vrednosti in digitalno označevanje; poziva Komisijo, naj sprejme posebne ukrepe za uživanje velikih in tveganih količin alkohola (44); meni, da je pomembno zaščititi mladoletnike pred komercialnimi sporočili o uživanju alkohola, pa tudi pred promocijskim umeščanjem izdelkov in sponzorstvi, ki vključujejo blagovne znamke alkoholnih pijač, tudi v digitalnem okolju, saj oglaševanje ne sme biti izrecno namenjeno mladoletnikom in ne sme spodbujati uživanja teh pijač; poziva k prepovedi oglaševanja in sponzoriranja alkoholnih pijač na športnih prireditvah, kadar se teh prireditev udeležijo mladoletniki; poziva k strogemu spremljanju izvajanja spremenjene direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah (45); poziva, naj se v prihodnjem predlogu akta o digitalnih storitvah okrepi zmožnost držav članic, da spoštujejo in izvršujejo zakonodajo, ki naj bi zaščitila otroke ter druge ranljive skupine prebivalstva pred komercialnimi sporočili o alkoholnih pijačah; spodbuja dodeljevanje javnih sredstev nacionalnim in evropskim kampanjam za ozaveščanje; podpira predvideni pregled zakonodaje EU o obdavčitvi alkohola in čezmejnih nakupih alkoholnih pijač s strani posameznikov ter pregled cenovnih politik za alkoholne pijače, vključno z zvišanjem davkov na alkoholne pijače; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja cilj Komisije o zmanjšanju škodljivega uživanja alkohola za najmanj 10 % do leta 2025; spodbuja Komisijo in države članice, naj podpirajo ukrepe za zmanjševanje in preprečevanje škode zaradi uživanja alkohola v okviru prenovljene strategije EU na področju alkohola (43

44

45

| 17. | poudarja, da hrana pomembno vpliva na zdravje posameznikov in da znanstveni dokazi kažejo, da uživanje obrokov neustrezne velikosti slabo vpliva na zdravje in lahko poveča tveganje za nastanek raka; poziva k pripravi celovitih kampanj o prehrani, ki bodo usklajene s strategijo Evropske unije „od vil do vilic“; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da hrana pomembno vpliva na zdravje posameznikov in da znanstveni dokazi kažejo, da uživanje obrokov neustrezne velikosti slabo vpliva na zdravje in lahko poveča tveganje za nastanek raka; poziva k pripravi celovitih kampanj o prehrani, ki bodo usklajene s strategijo Evropske unije „od vil do vilic“;

| 18. | spodbuja države članice, naj razmislijo o vključitvi prehranskega svetovanja v osnovno zdravstveno varstvo; |
| --- | --- |

18.

spodbuja države članice, naj razmislijo o vključitvi prehranskega svetovanja v osnovno zdravstveno varstvo;

| 19. | poudarja, da ima zdrava prehrana pomembno vlogo pri zmanjšanju pojavnosti in ponovitve raka in da je mogoče posamezno tveganje za nastanek raka zmanjšati, če uživamo več trajnostno pridelanih rastlin in hrane rastlinskega izvora, kot so sveže sadje in zelenjava ter polnozrnata živila in stročnice; poleg tega poudarja, da je treba obravnavati problem prekomernega uživanja mesa in možno predelanih živil ter živil z visoko vsebnostjo sladkorja, soli in maščob; zato pozdravlja prihodnjo revizijo sheme EU za sadje, zelenjavo in mleko v šolah ter politike EU za promocijo kmetijskih proizvodov; poziva Komisijo in države članice, naj potrošnike spodbujajo in jim pomagajo sprejeti informirane, zdrave in trajnostne odločitve v zvezi z živili ter naj zato sprejmejo obvezno in usklajeno označevanje hranilne vrednosti na sprednji strani embalaže, ki bo temeljilo na zanesljivih neodvisnih znanstvenih dokazih; pozdravlja poudarek na zdravi prehrani v jamstvu EU za otroke (46) in poziva k oblikovanju novega akcijskega načrta EU za preprečevanje debelosti v otroštvu; podpira fiskalne ukrepe na nacionalni ravni, da bi bila sveža hrana (kot so sadje in zelenjava, stročnice in polnozrnata živila) cenovno ugodnejša in dostopnejša, zlasti za ljudi z nizkimi prihodki; spodbuja države članice, da uporabijo cenovne politike, kot so različne stopnje davka na dodano vrednost, in nadzirajo trženje, da bi vplivale na povpraševanje po hrani in pijači z nizko vsebnostjo nasičenih maščob, transmaščob, soli in sladkorja, dostop do nje in njeno cenovno ugodnost; podpira države članice pri reviziji ustreznih določb, da bi omejile oglaševanje sladkanih pijač in predelanih živil z visoko vsebnostjo maščob, soli in sladkorja, tudi oglaševanje na družbenih medijih, ter poziva Komisijo, naj pripravi predlog za celovito vseevropsko uredbo o prepovedi oglaševanja te pijače in živil mladoletnikom; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da ima zdrava prehrana pomembno vlogo pri zmanjšanju pojavnosti in ponovitve raka in da je mogoče posamezno tveganje za nastanek raka zmanjšati, če uživamo več trajnostno pridelanih rastlin in hrane rastlinskega izvora, kot so sveže sadje in zelenjava ter polnozrnata živila in stročnice; poleg tega poudarja, da je treba obravnavati problem prekomernega uživanja mesa in možno predelanih živil ter živil z visoko vsebnostjo sladkorja, soli in maščob; zato pozdravlja prihodnjo revizijo sheme EU za sadje, zelenjavo in mleko v šolah ter politike EU za promocijo kmetijskih proizvodov; poziva Komisijo in države članice, naj potrošnike spodbujajo in jim pomagajo sprejeti informirane, zdrave in trajnostne odločitve v zvezi z živili ter naj zato sprejmejo obvezno in usklajeno označevanje hranilne vrednosti na sprednji strani embalaže, ki bo temeljilo na zanesljivih neodvisnih znanstvenih dokazih; pozdravlja poudarek na zdravi prehrani v jamstvu EU za otroke (46

| 20. | priznava, da se debelost šteje za dejavnik tveganja za številne oblike raka, kot so med drugim rak debelega črevesa in danke, ledvic ali dojk; poziva države članice, naj se dejavno borijo proti debelosti in državljanom omogočijo sprejemanje zdravih prehranskih odločitev in izvajanje športnih dejavnosti ter jih izobražujejo in spodbujajo, da se bodo pravilno odločali, pa tudi naj celovite programe, ki debelim pacientom pomagajo shujšati na zdrav način, vključijo v primarno zdravstveno varstvo; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo raziskave in inovacije, povezane z debelostjo, s katerimi se skuša ugotoviti, kako genetski dejavniki, človeška mikrobiota ali duševno stanje vplivajo na telesno težo, in proučuje, kako najučinkovitejše posredovati; |
| --- | --- |

20.

priznava, da se debelost šteje za dejavnik tveganja za številne oblike raka, kot so med drugim rak debelega črevesa in danke, ledvic ali dojk; poziva države članice, naj se dejavno borijo proti debelosti in državljanom omogočijo sprejemanje zdravih prehranskih odločitev in izvajanje športnih dejavnosti ter jih izobražujejo in spodbujajo, da se bodo pravilno odločali, pa tudi naj celovite programe, ki debelim pacientom pomagajo shujšati na zdrav način, vključijo v primarno zdravstveno varstvo; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo raziskave in inovacije, povezane z debelostjo, s katerimi se skuša ugotoviti, kako genetski dejavniki, človeška mikrobiota ali duševno stanje vplivajo na telesno težo, in proučuje, kako najučinkovitejše posredovati;

| 21. | pozdravlja namero Komisije, da bo ukrepala proti prisotnosti rakotvornih onesnaževal v hrani; želi Komisijo opozoriti na resolucijo Parlamenta z dne 8. oktobra 2020 (47), v kateri poziva k določitvi strogih zakonskih omejitev prisotnosti akrilamida v živilih, da bi ustrezno zaščitili potrošnike, zlasti najranljivejše, kot so dojenčki in otroci; poziva Komisijo, naj hitro pripravi regulativne predloge; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja namero Komisije, da bo ukrepala proti prisotnosti rakotvornih onesnaževal v hrani; želi Komisijo opozoriti na resolucijo Parlamenta z dne 8. oktobra 2020 (47

| 22. | poziva Komisijo, naj upošteva pozive Parlamenta v resoluciji z dne 16. januarja 2019 k izboljšanju postopka Unije za registracijo pesticidov; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj upošteva pozive Parlamenta v resoluciji z dne 16. januarja 2019 k izboljšanju postopka Unije za registracijo pesticidov;

| 23. | poziva države članice, regionalne in lokalne vlade, predstavnike civilne družbe ter delodajalce, naj spodbujajo in omogočajo izvajanje telesnih in športnih dejavnosti v vseh življenjskih obdobjih, saj ugotovljeno omejujejo pojavnost in ponovitev raka, pa tudi težav z duševnim zdravjem, in spodbujajo socialno vključevanje; poudarja, kako pomembno je s financiranjem javne infrastrukture, opreme in programov zagotoviti, da so telesne in športne dejavnosti dostopne in vključujoče od zgodnjega otroštva, zlasti za ranljive skupine; poziva države članice, naj olajšajo dostop do telesne dejavnosti za paciente v bolnišnicah, če je to klinično priporočljivo; |
| --- | --- |

23.

poziva države članice, regionalne in lokalne vlade, predstavnike civilne družbe ter delodajalce, naj spodbujajo in omogočajo izvajanje telesnih in športnih dejavnosti v vseh življenjskih obdobjih, saj ugotovljeno omejujejo pojavnost in ponovitev raka, pa tudi težav z duševnim zdravjem, in spodbujajo socialno vključevanje; poudarja, kako pomembno je s financiranjem javne infrastrukture, opreme in programov zagotoviti, da so telesne in športne dejavnosti dostopne in vključujoče od zgodnjega otroštva, zlasti za ranljive skupine; poziva države članice, naj olajšajo dostop do telesne dejavnosti za paciente v bolnišnicah, če je to klinično priporočljivo;

| 24. | pozdravlja začetek evropske kampanje „zdrav življenjski slog za vse“ (HealthLifestyle4all), ki poleg drugih ključnih področij vključuje spodbujanje športa, telesne dejavnosti in zdrave prehrane; priporoča, naj šole v svoje učne načrte vključijo zdravstveno vzgojo, da se bodo mladoletniki in mladostniki naučili, kako voditi zdrav življenjski slog, in se ozavestili o evropskem kodeksu proti raku, ter poziva, naj bo zdravstvena vzgoja sestavni del izobraževalnih politik na področju socialne pomoči; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja začetek evropske kampanje „zdrav življenjski slog za vse“ (HealthLifestyle4all), ki poleg drugih ključnih področij vključuje spodbujanje športa, telesne dejavnosti in zdrave prehrane; priporoča, naj šole v svoje učne načrte vključijo zdravstveno vzgojo, da se bodo mladoletniki in mladostniki naučili, kako voditi zdrav življenjski slog, in se ozavestili o evropskem kodeksu proti raku, ter poziva, naj bo zdravstvena vzgoja sestavni del izobraževalnih politik na področju socialne pomoči;

| 25. | poudarja, da sončni žarki vsebujejo nevidno ultravijolično sevanje, ki lahko povzroči kožnega raka; zato poziva Komisijo, naj revidira Direktivo 2006/25/ES v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastanejo zaradi fizikalnih dejavnikov (umetnih optičnih sevanj) (48), ter vključi sončno sevanje na njeno področje uporabe; podpira izboljšanje zaščite pred izpostavljenostjo ultravijoličnem sevanju na ravni EU, zlasti z zakonodajo o zdravju in varnosti pri delu za delavce na prostem; pozdravlja zavezo Komisije, da bo proučila ukrepe v zvezi z izpostavljenostjo ultravijoličnemu sevanju, tudi v napravah za umetno porjavitev (solariji) (49); poudarja, kako pomembne so informativne kampanje, da bi se ljudje začeli zavedati tveganj, povezanih s prekomerno izpostavljenostjo soncu, in se naučili prepoznavati morebitne opozorilne znake; poziva k sprejetju posebnih ukrepov za zmanjšanje izpostavljenosti mladoletnikov in mladostnikov ultravijoličnemu sevanju; poziva k strožji zakonodaji o uporabi solarijev v kozmetične namene in k prepovedi njihove uporabe za mladoletnike; poziva države članice, naj vključijo poročanje o primerih melanoma in drugih vrst kožnega raka v nacionalne registre o raku; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da sončni žarki vsebujejo nevidno ultravijolično sevanje, ki lahko povzroči kožnega raka; zato poziva Komisijo, naj revidira Direktivo 2006/25/ES v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastanejo zaradi fizikalnih dejavnikov (umetnih optičnih sevanj) (48

49

| 26. | priznava, da je mogoče približno 2 % evropskega bremena raka pripisati ionizirajočemu sevanju in da je izpostavljenost radonu in njegovim razpadnim produktom v zaprtih prostorih drugi najpogostejši vzrok za pljučnega raka v Evropi; z zadovoljstvom pričakuje rezultate programa Euratoma za raziskave in usposabljanje (50), ki bodo izboljšali znanje o izpostavljenosti radonu, in predlagane protiukrepe za zmanjšanje njegovega kopičenja v stanovanjih; opozarja, da je lahko ionizirajoče sevanje prisotno tudi v gospodinjstvih; zato poziva Komisijo in države članice, naj kartirajo sedanja in potencialna kritična območja, da se bo mogoče učinkovito odzvati na to grožnjo; poziva Komisijo, naj dodeli sredstva za pripravo te karte napovedi in spodbuja informacijske kampanje, da bo javnost bolj ozaveščena o tem vprašanju; spodbuja države članice, naj redno posodabljajo svoje nacionalne načrte za zmanjšanje izpostavljenosti radonu, kot zahteva direktiva o izpostavljenosti radioaktivnim virom (51), ter posodobijo smernice o zmanjševanju količine radona v novogradnjah; poziva Komisijo, naj oceni izvajanje in učinkovitost sedanjih ukrepov za zaščito delavcev, ki so izpostavljeni ionizirajočemu sevanju, kot so letalske posadke, delavci v jedrskih elektrarnah, zaposleni v nekaterih industrijskih okoljih, raziskovalci ter zdravstveni in veterinarski delavci, ki delajo na področju radiologije, radioterapije ali jedrske medicine, ter naj te ukrepe popravi, če je to potrebno in sorazmerno; |
| --- | --- |

26.

priznava, da je mogoče približno 2 % evropskega bremena raka pripisati ionizirajočemu sevanju in da je izpostavljenost radonu in njegovim razpadnim produktom v zaprtih prostorih drugi najpogostejši vzrok za pljučnega raka v Evropi; z zadovoljstvom pričakuje rezultate programa Euratoma za raziskave in usposabljanje (50

51

| 27. | poziva Komisijo, naj spodbuja multidisciplinarne znanstvene raziskave o obstoju povezav med elektromagnetnimi polji, vključno s 5G, in rakom, da bi zbrala znanstvene dokaze o dolgoročnih učinkih elektromagnetnih polj, ter naj javnost pravočasno obvešča o izidu teh študij; poziva k spodbujanju raziskav na področju razvoja tehnologije, ki zmanjšuje izpostavljenost radijskim frekvencam; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj spodbuja multidisciplinarne znanstvene raziskave o obstoju povezav med elektromagnetnimi polji, vključno s 5G, in rakom, da bi zbrala znanstvene dokaze o dolgoročnih učinkih elektromagnetnih polj, ter naj javnost pravočasno obvešča o izidu teh študij; poziva k spodbujanju raziskav na področju razvoja tehnologije, ki zmanjšuje izpostavljenost radijskim frekvencam;

| 28. | meni, da je evropski zeleni dogovor pomemben dejavnik, ki prispeva k preprečevanju raka v Evropi z zmanjševanjem onesnaženja zraka, hrane, vode in tal ter izpostavljenosti kemikalijam; poziva k presoji vpliva politik, ki bodo vključene v strategijo „od vil do vilic“, strategijo na področju kemikalij za trajnostnost, strategijo za ničelno onesnaževanje in strategijo za nestrupeno okolje, na pojavnost raka; pozdravlja prihodnjo revizijo standardov EU za kakovost zraka in poziva Komisijo, naj jih uskladi s smernicami Svetovne zdravstvene organizacije, kot je navedeno v resoluciji Parlamenta z dne 25. marca 2021 o izvajanju direktiv o kakovosti zunanjega zraka (52); poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo skupna kmetijska politika kmetom v pomoč pri zmanjšanju rabe pesticidov; spodbuja raziskave zdravil, ki so varnejša za okolje, njihov razvoj in uporabo ter poziva k izvajanju učinkovitih mehanizmov za odstranjevanje odpadkov brez onesnaževanja okolja v skladu s cilji farmacevtske strategije za Evropo; |
| --- | --- |

28.

meni, da je evropski zeleni dogovor pomemben dejavnik, ki prispeva k preprečevanju raka v Evropi z zmanjševanjem onesnaženja zraka, hrane, vode in tal ter izpostavljenosti kemikalijam; poziva k presoji vpliva politik, ki bodo vključene v strategijo „od vil do vilic“, strategijo na področju kemikalij za trajnostnost, strategijo za ničelno onesnaževanje in strategijo za nestrupeno okolje, na pojavnost raka; pozdravlja prihodnjo revizijo standardov EU za kakovost zraka in poziva Komisijo, naj jih uskladi s smernicami Svetovne zdravstvene organizacije, kot je navedeno v resoluciji Parlamenta z dne 25. marca 2021 o izvajanju direktiv o kakovosti zunanjega zraka (52

| 29. | poudarja, da je treba v celoti izvajati revidirano direktivo o pitni vodi (53) ter da je treba izvajati in izvrševati okvirno direktivo o vodah (54), da se bodo zmanjšale koncentracije nekaterih onesnaževal v površinskih in podzemnih vodah, ki bi lahko vplivale na pojavnost raka; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je treba v celoti izvajati revidirano direktivo o pitni vodi (53

54

| 30. | poziva zlasti k poostritvi zahtev glede informacij o rakotvornosti v okviru uredbe o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) (55), da bi omogočili prepoznavo vseh proizvedenih ali uvoženih rakotvornih snovi, ne glede na količino, v skladu s strategijo na področju kemikalij za trajnostnost, ter k registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij, tudi endokrinih motilcev, v skladu z uredbo REACH, ki jih je treba izvajati v povezavi z ocenami Mednarodne agencije za raziskave raka in Svetovne zdravstvene organizacije; pozdravlja zavezo iz strategije na področju kemikalij za trajnostnost, da se bo splošni pristop razširil na obvladovanje tveganja, s čimer se bo zagotovilo, da izdelki za široko porabo ne bodo vsebovali kemikalij, ki povzročajo raka in genske mutacije, vplivajo na reproduktivni ali endokrini sistem ali pa so obstojne, se kopičijo v organizmih in so strupene; poziva Komisijo, naj hitro izvede ukrepe iz strategije na področju kemikalij za trajnostnost za zmanjšanje izpostavljenosti državljanov rakotvornim snovem in endokrinim motilcem prek vseh poti izpostavljenosti; poziva jo tudi, naj posebno pozornost nameni delom prebivalstva, ki so posebej občutljivi na nevarne kemikalije, in naj jih bolj upošteva v oceni tveganja kemikalij; poudarja, da je obveščanje potrošnikov o poteh izpostavljenosti v vsakodnevnem življenju ključno za izboljšanje preprečevanja, in v zvezi s tem pozdravlja vzpostavitev podatkovne zbirke o problematičnih snoveh v izdelkih; poziva Evropsko agencijo za okolje, naj skupaj z Evropsko agencijo za kemikalije pripravi poročilo o kemikalijah v okolju v Evropi; poziva, naj se v poročilu oceni sistemska narava rakotvornih kemikalij in endokrinih motilcev v proizvodnih in potrošniških sistemih v Evropi, njihova uporaba v proizvodih, pojavitev v evropskem okolju ter škoda, ki jo povzročajo za zdravje ljudi, zlasti v zvezi z rakom; |
| --- | --- |

30.

poziva zlasti k poostritvi zahtev glede informacij o rakotvornosti v okviru uredbe o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) (55

| 31. | meni, da bo treba v naslednjem evropskem načrtu za boj proti raku upoštevati najnovejše znanje o okoljskih rakotvornih snoveh; poziva Komisijo, naj nemudoma predlaga revizijo člena 68(2) uredbe REACH, uredbe o materialih, namenjenih za stik z živili (56), uredbe o kozmetičnih izdelkih (57), direktive o varnosti igrač (58) in druge ustrezne zakonodaje o izdelkih za široko porabo in v skladu s strategijo na področju kemikalij za trajnostnost zagotovi, da izdelki za široko porabo ne bodo vsebovali kemikalij, ki povzročajo raka; poleg tega poziva, naj se pri rednem pregledu te zakonodaje upošteva razvoj novih materialov, trendov in proizvodov; poudarja, da so endokrini motilci prisotni v živilih, materialih, namenjenih za stik z živili, kozmetiki, izdelkih za široko porabo, igračah in tudi v pitni vodi ter da lahko ima ta izpostavljenost celo v majhnih odmerkih kratkoročno in dolgoročno negativne posledice, vključno z rakom (59); poudarja, da je treba glede na razširjeno izpostavljenost prebivalstva EU številnim domnevnim in potrjenim endokrinim motilcem ter dejstvo, da lahko ima kombinirana izpostavljenost več endokrinim motilcem, ki delujejo po isti poti ali različnih poteh, kumulativne učinke, čim bolj zmanjšati izpostavljenost endokrinim motilcem in poenotiti predpise EU v različnih sektorjih; spodbuja nadaljnje raziskave, da bi ugotovili, ali kemikalije delujejo kot endokrini motilci; |
| --- | --- |

31.

meni, da bo treba v naslednjem evropskem načrtu za boj proti raku upoštevati najnovejše znanje o okoljskih rakotvornih snoveh; poziva Komisijo, naj nemudoma predlaga revizijo člena 68(2) uredbe REACH, uredbe o materialih, namenjenih za stik z živili (56

57

58

59

| 32. | v celoti podpira zavezo Komisije iz strategije na področju kemikalij za trajnostnost, da bo spremenila uredbo o razvrščanju, označevanju in pakiranju kemikalij (Uredba (ES) št. 1272/2008 (60)) in vanjo uvedla nove razrede nevarnosti, med drugim za endokrine motilce, vključno s snovmi, pri katerih obstaja sum, da so endokrini motilci, ter posodobila zahteve glede informacij v vsej ustrezni zakonodaji, da bi omogočila njihovo prepoznavanje; |
| --- | --- |

32.

v celoti podpira zavezo Komisije iz strategije na področju kemikalij za trajnostnost, da bo spremenila uredbo o razvrščanju, označevanju in pakiranju kemikalij (Uredba (ES) št. 1272/2008 (60

| 33. | poziva Komisijo, naj vključi pristop neškodljivosti že v zasnovi v regulativne zahteve za proizvodnjo kemikalij in zdravil, da bi sprejela resnično previdnostni pristop k zmanjševanju tveganj za naše zdravje, družbo in okolje; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj vključi pristop neškodljivosti že v zasnovi v regulativne zahteve za proizvodnjo kemikalij in zdravil, da bi sprejela resnično previdnostni pristop k zmanjševanju tveganj za naše zdravje, družbo in okolje;

| 34. | pozdravlja objavo novega strateškega okvira EU za zdravje in varnost pri delu za obdobje 2021–2027, zlasti pristop „vizije nič“ k smrtnim primerom, povezanim z delom, ter načrtovani vrh na področju zdravja in varnosti na delovnem mestu leta 2023, na katerem naj bi opravili pregled stanja in ocenili napredek pri doseganju „vizije nič“; poudarja potrebo po tesnem in rednem vključevanju socialnih partnerjev in deležnikov v to strategijo; vendar obžaluje, da je v strategiji obravnavano le omejeno število snovi; spodbuja stalne analize in raziskave o novih snoveh, pri katerih obstaja sum, da so rakotvorne, mutagene in/ali strupene za razmnoževanje, določitev mejnih vrednosti za poklicno izpostavljenost za tiste kemične dejavnike, za katere še ne obstajajo, in redne revizije, kadar je to potrebno zaradi novih znanstvenih podatkov in tehničnega razvoja; pozdravlja anketo Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu o izpostavljenosti delavcev dejavnikom tveganja za razvoj raka; poudarja, da bi lahko bili bolj sistematični programi humanega biomonitoringa v poklicnem in drugem okolju, ki bi bili popolnoma v skladu z ukrepi za varstvo podatkov, eden od pomembnih virov informacij o splošnih učinkih izpostavljenosti kemikalijam in vplivu na zdravje; zato poziva Komisijo, naj si nujno zada ambicioznejši cilj ter obsežno in redno posodablja Direktivo 2004/37/ES o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu; zato jo poziva, naj po posvetovanju s Svetovalnim odborom za varnost in zdravje do leta 2024 predstavi akcijski načrt za določitev mejnih vrednosti za poklicno izpostavljenost za vsaj še 25 snovi, skupin snovi ali snovi, ki nastanejo pri postopku; v zvezi s tem poudarja, da mora Komisija povečati zmogljivosti za pregledovanje mejnih vrednosti za poklicno izpostavljenost ter dodajanje novih, tudi s povečanjem števila zaposlenih v ustreznih enotah in organih; zato opozarja, da so aktualna pogajanja o četrti reviziji Direktive 2004/37/ES priložnost, da se v Prilogo 1 vključi tudi delo, ki vključuje izpostavljenost nevarnim zdravilom, ki izpolnjujejo merila za razvrstitev v kategorijo 1A ali 1B rakotvornih in mutagenih snovi in/ali snovi, strupenih za razmnoževanje iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1272/2008, da se zagotovijo najboljši možni splošni in individualni zaščitni ukrepi za delavce, ki ravnajo s temi proizvodi; ponovno poziva k oblikovanju novega, skladnega, preglednega in na tveganju temelječega sistema za določanje mejnih vrednosti za izpostavljenost in boljše upoštevanje izpostavljenosti delavcev kombinaciji snovi; pozdravlja zavezo Komisije, da bo dodala endokrine motilce v posebno kategorijo snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, v Uredbi (ES) št. 1907/2006 (uredba REACH) in jih razvrstila v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008; poudarja, da bi morali biti delavci zaščiteni tudi pred izpostavljenostjo endokrinim motilcem; pozdravlja zavezo Komisije, da bo leta 2022 predstavila zakonodajni predlog za nadaljnje zmanjšanje izpostavljenosti delavcev azbestu, po podatkih IARC dokazano rakotvorne snovi (skupina 1), ki je še vedno vzrok za okrog polovico vseh rakavih obolenj, povezanih z delom, v Evropi; v zvezi s tem ponavlja zahteve Parlamenta iz resolucije z dne 20. oktobra 2021 o zaščiti delavcev pred azbestom (61), zlasti njegov poziv k evropski strategiji za odstranitev vsega azbesta in predloge za boljšo oceno tveganj, povezanih z izpostavljenostjo azbestu izven delovnega okolja; poziva države članice, naj omogočijo priznavanje raka, dokazano povezanega z delom, in odškodnin zanj ter okrepijo nadzor delovnih inšpektoratov nad izpostavljenostjo, povezano z delom; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja objavo novega strateškega okvira EU za zdravje in varnost pri delu za obdobje 2021–2027, zlasti pristop „vizije nič“ k smrtnim primerom, povezanim z delom, ter načrtovani vrh na področju zdravja in varnosti na delovnem mestu leta 2023, na katerem naj bi opravili pregled stanja in ocenili napredek pri doseganju „vizije nič“; poudarja potrebo po tesnem in rednem vključevanju socialnih partnerjev in deležnikov v to strategijo; vendar obžaluje, da je v strategiji obravnavano le omejeno število snovi; spodbuja stalne analize in raziskave o novih snoveh, pri katerih obstaja sum, da so rakotvorne, mutagene in/ali strupene za razmnoževanje, določitev mejnih vrednosti za poklicno izpostavljenost za tiste kemične dejavnike, za katere še ne obstajajo, in redne revizije, kadar je to potrebno zaradi novih znanstvenih podatkov in tehničnega razvoja; pozdravlja anketo Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu o izpostavljenosti delavcev dejavnikom tveganja za razvoj raka; poudarja, da bi lahko bili bolj sistematični programi humanega biomonitoringa v poklicnem in drugem okolju, ki bi bili popolnoma v skladu z ukrepi za varstvo podatkov, eden od pomembnih virov informacij o splošnih učinkih izpostavljenosti kemikalijam in vplivu na zdravje; zato poziva Komisijo, naj si nujno zada ambicioznejši cilj ter obsežno in redno posodablja Direktivo 2004/37/ES o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu; zato jo poziva, naj po posvetovanju s Svetovalnim odborom za varnost in zdravje do leta 2024 predstavi akcijski načrt za določitev mejnih vrednosti za poklicno izpostavljenost za vsaj še 25 snovi, skupin snovi ali snovi, ki nastanejo pri postopku; v zvezi s tem poudarja, da mora Komisija povečati zmogljivosti za pregledovanje mejnih vrednosti za poklicno izpostavljenost ter dodajanje novih, tudi s povečanjem števila zaposlenih v ustreznih enotah in organih; zato opozarja, da so aktualna pogajanja o četrti reviziji Direktive 2004/37/ES priložnost, da se v Prilogo 1 vključi tudi delo, ki vključuje izpostavljenost nevarnim zdravilom, ki izpolnjujejo merila za razvrstitev v kategorijo 1A ali 1B rakotvornih in mutagenih snovi in/ali snovi, strupenih za razmnoževanje iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1272/2008, da se zagotovijo najboljši možni splošni in individualni zaščitni ukrepi za delavce, ki ravnajo s temi proizvodi; ponovno poziva k oblikovanju novega, skladnega, preglednega in na tveganju temelječega sistema za določanje mejnih vrednosti za izpostavljenost in boljše upoštevanje izpostavljenosti delavcev kombinaciji snovi; pozdravlja zavezo Komisije, da bo dodala endokrine motilce v posebno kategorijo snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, v Uredbi (ES) št. 1907/2006 (uredba REACH) in jih razvrstila v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008; poudarja, da bi morali biti delavci zaščiteni tudi pred izpostavljenostjo endokrinim motilcem; pozdravlja zavezo Komisije, da bo leta 2022 predstavila zakonodajni predlog za nadaljnje zmanjšanje izpostavljenosti delavcev azbestu, po podatkih IARC dokazano rakotvorne snovi (skupina 1), ki je še vedno vzrok za okrog polovico vseh rakavih obolenj, povezanih z delom, v Evropi; v zvezi s tem ponavlja zahteve Parlamenta iz resolucije z dne 20. oktobra 2021 o zaščiti delavcev pred azbestom (61

| 35. | poziva Komisijo in države članice, naj dosežejo cilje trajnostnega razvoja OZN v boju proti nalezljivim boleznim, da bi spodbudili preprečevanje raka, povezanega z nalezljivimi boleznimi; pozdravlja programe cepljenja v boju proti prenosu HPV; vztraja, da je treba v državah članicah izvajati spolno nevtralen in javno financiran program cepljenja proti virusu HPV, da se odpravijo vsi raki, povezani s HPV, in poziva, naj se do leta 2030 v celoti cepi 90 % deklet in znatno poveča cepljenje dečkov, starih do 15 let, s cepivom proti virusu HPV; poziva, naj se o napredku pri doseganju ciljev evropskega načrta za boj proti raku v zvezi s cepljenjem proti HPV poroča prek registra neenakosti v raku; poziva države članice, naj izvajajo priporočilo Sveta z dne 7. decembra 2018 o okrepljenem sodelovanju v boju proti boleznim, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem (62), da bi zmanjšale neenakosti v imunizaciji med ranljivimi skupinami in izboljšale imunizacijo v otroštvu; pozdravlja, da Komisija namerava Svetu predlagati priporočilo o vrstah raka, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem; v zvezi s tem poudarja, da so potrebni usklajeni ukrepi za boj proti rakotvornim virusom, kot sta virus HPV in virus hepatitisa B (HBV), da bi preprečili njihov prenos; poziva, naj se cepljenje proti HPV in HBV v okviru nacionalnih programov držav članic bolj uskladi, hkrati pa zagotovi zbiranje informacij o cepljenju in spodbuja enak dostop do njega za ranljive in ogrožene skupine odraslih; spodbuja redno spremljanje trenutne stopnje precepljenosti proti HPV in hepatitisu B na ravni EU z uporabo sistema sledenja, podobnega sledilniku stanja cepljenja proti covidu-19, ki ga je razvil Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC), kar bo tudi države članice spodbudilo, da sprejmejo dobre prakse in ohranijo zagon; poziva države članice, naj zagotovijo usklajenost podatkov in interoperabilnost ter izboljšajo razvoj nacionalnih podatkovnih sistemov za imunizacijo; poudarja, da bi moral imeti Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) ključno vlogo pri spremljanju napredka držav članic; podpira dodatne raziskave o razvoju cepiv proti drugim virusom, kot sta virus hepatitisa C in virus humane imunske pomanjkljivosti (HIV); meni, da bi bilo treba medtem množično uporabljati rešitve na področju zdravljenja, da bi dosegli cilj Svetovne zdravstvene organizacije glede izkoreninjenja hepatitisa C do leta 2030, in poziva Komisijo, naj uporabi finančne vire iz sklada za okrevanje in odpornost, da bi dosegla te cilje s financiranjem presejanja; poziva k sodelovanju z državami članicami in mednarodnimi organizacijami v boju proti napačnim informacijam glede cepljenja in pri odpravljanju nezaupanja v cepljenje; poziva, naj se pri tem uporabijo program EU4Health in drugi tokovi financiranja, vključno s podporo prizadevanjem za ozaveščanje državljanov, izvajalcev izobraževanja in zdravstvenih delavcev ter za raziskave vedenja v okviru programa Obzorje Evropa; priporoča, naj se okrepi uporaba evropskega kodeksa ravnanja glede dezinformacij, zlasti v zvezi z napačnimi informacijami o cepivih; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo in države članice, naj dosežejo cilje trajnostnega razvoja OZN v boju proti nalezljivim boleznim, da bi spodbudili preprečevanje raka, povezanega z nalezljivimi boleznimi; pozdravlja programe cepljenja v boju proti prenosu HPV; vztraja, da je treba v državah članicah izvajati spolno nevtralen in javno financiran program cepljenja proti virusu HPV, da se odpravijo vsi raki, povezani s HPV, in poziva, naj se do leta 2030 v celoti cepi 90 % deklet in znatno poveča cepljenje dečkov, starih do 15 let, s cepivom proti virusu HPV; poziva, naj se o napredku pri doseganju ciljev evropskega načrta za boj proti raku v zvezi s cepljenjem proti HPV poroča prek registra neenakosti v raku; poziva države članice, naj izvajajo priporočilo Sveta z dne 7. decembra 2018 o okrepljenem sodelovanju v boju proti boleznim, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem (62

| 36. | poudarja, da najnovejši podatki potrjujejo, da imajo osebe s kroničnimi vnetji, vključno z revmatičnimi in kostno-mišičnimi obolenji, višje tveganje za nastanek raka in drugih malignih bolezni; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo raziskave o povezavi med kroničnimi vnetji, rakom ter revmatičnimi in kostno-mišičnimi obolenji; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da najnovejši podatki potrjujejo, da imajo osebe s kroničnimi vnetji, vključno z revmatičnimi in kostno-mišičnimi obolenji, višje tveganje za nastanek raka in drugih malignih bolezni; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo raziskave o povezavi med kroničnimi vnetji, rakom ter revmatičnimi in kostno-mišičnimi obolenji;

| 37. | poziva Komisijo in države članice, naj dodatno vlagajo v raziskave o vzrokih raka pri odraslih, pa tudi pri otrocih in mladostnikih; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo in države članice, naj dodatno vlagajo v raziskave o vzrokih raka pri odraslih, pa tudi pri otrocih in mladostnikih;

| 38. | poudarja, da je pomembno dodeliti ustrezna sredstva za znanstvene in socialno humanistične raziskave, s katerimi bi ocenili neenakost pri dostopu do standardov oskrbe in inovacij na področju raka pri otrocih po vsej Evropi, ki so razlog za razlike v stopnji preživetja do 20 % pri otrocih z rakom med državami članicami, in oblikovali blažilne ukrepe za zagotovitev enakih pravic in dostopa do zdravljenja za vse otroke in mlade z rakom v Evropi; v zvezi s tem obžaluje razlike v smislu dostopa do visokokakovostnih zdravstvenih storitev med državami članicami in tudi med različnimi regijami v državah članicah ter poziva Komisijo, naj te razlike odpravi z ustreznimi zakonodajnimi ukrepi za zagotovitev enakih pravic v EU; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je pomembno dodeliti ustrezna sredstva za znanstvene in socialno humanistične raziskave, s katerimi bi ocenili neenakost pri dostopu do standardov oskrbe in inovacij na področju raka pri otrocih po vsej Evropi, ki so razlog za razlike v stopnji preživetja do 20 % pri otrocih z rakom med državami članicami, in oblikovali blažilne ukrepe za zagotovitev enakih pravic in dostopa do zdravljenja za vse otroke in mlade z rakom v Evropi; v zvezi s tem obžaluje razlike v smislu dostopa do visokokakovostnih zdravstvenih storitev med državami članicami in tudi med različnimi regijami v državah članicah ter poziva Komisijo, naj te razlike odpravi z ustreznimi zakonodajnimi ukrepi za zagotovitev enakih pravic v EU;

| 39. | priporoča spodbujanje dojenja, da se omeji tveganje za raka dojk pri ženskah, in sicer z obveščanjem in izobraževanjem mater o koristih dojenja; |
| --- | --- |

39.

priporoča spodbujanje dojenja, da se omeji tveganje za raka dojk pri ženskah, in sicer z obveščanjem in izobraževanjem mater o koristih dojenja;

| 40. | poudarja, da je bila dokazana genska predispozicija za raka, povezana z mutacijami specifičnih genov; poudarja, da so na voljo metode za zaznavanje teh mutacij, bodisi ob rojstvu za zgodnje odkrivanje nekaterih rakov pri otrocih bodisi skozi vse življenje, zlasti za raka dojk, raka jajčnikov ter raka debelega črevesa in danke, ki lahko pomagajo preprečiti raka ali ga odkrijejo v zgodnjem stadiju in usmerjajo odločitve glede zdravljenja; zato priporoča državam članicam, naj podprejo boljši dostop za paciente iz vseh starostnih skupin do genetskega testiranja v povezavi z zdravniškim svetovanjem in napredno diagnostiko sekvenciranja, tako da zagotovijo finančna sredstva in vzpostavijo jasne postopke za hitro in učinkovito povračilo stroškov, ter ozaveščajo o tem, v kolikšni meri lahko državljani dostopajo do teh storitev v Uniji; priporoča povečanje naložb v infrastrukturo ter znanje in spretnosti, povezane s platformami za gensko sekvenciranje, ter usposabljanje specializiranih genetskih svetovalcev v posebnih enotah, ki že obstajajo v nekaterih centrih; poziva Komisijo, naj podpre genetske raziskave, da bi našli genotipe, pri katerih obstaja večja verjetnost za razvoj nekaterih vrst raka, vključno z rakom pri otrocih, saj gre za bolezni, ki se razvijejo že z kratko izpostavljenostjo zunanjim dejavnikom; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je bila dokazana genska predispozicija za raka, povezana z mutacijami specifičnih genov; poudarja, da so na voljo metode za zaznavanje teh mutacij, bodisi ob rojstvu za zgodnje odkrivanje nekaterih rakov pri otrocih bodisi skozi vse življenje, zlasti za raka dojk, raka jajčnikov ter raka debelega črevesa in danke, ki lahko pomagajo preprečiti raka ali ga odkrijejo v zgodnjem stadiju in usmerjajo odločitve glede zdravljenja; zato priporoča državam članicam, naj podprejo boljši dostop za paciente iz vseh starostnih skupin do genetskega testiranja v povezavi z zdravniškim svetovanjem in napredno diagnostiko sekvenciranja, tako da zagotovijo finančna sredstva in vzpostavijo jasne postopke za hitro in učinkovito povračilo stroškov, ter ozaveščajo o tem, v kolikšni meri lahko državljani dostopajo do teh storitev v Uniji; priporoča povečanje naložb v infrastrukturo ter znanje in spretnosti, povezane s platformami za gensko sekvenciranje, ter usposabljanje specializiranih genetskih svetovalcev v posebnih enotah, ki že obstajajo v nekaterih centrih; poziva Komisijo, naj podpre genetske raziskave, da bi našli genotipe, pri katerih obstaja večja verjetnost za razvoj nekaterih vrst raka, vključno z rakom pri otrocih, saj gre za bolezni, ki se razvijejo že z kratko izpostavljenostjo zunanjim dejavnikom;

| 41. | poudarja, da tehnike, kot je molekularna epidemiologija, lahko zagotovijo nova spoznanja o interakcijah med geni in okoljem pri raku v primerjavi z običajno epidemiologijo; poudarja, da se ta spoznanja, skupaj z dodatnimi študijami na področju epigenetike, lahko uporabijo za izboljšanje razumevanja dejavnikov tveganja, ki prispevajo k vzrokom za nastanek raka, in izboljšanje zgodnjega zaznavanja; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da tehnike, kot je molekularna epidemiologija, lahko zagotovijo nova spoznanja o interakcijah med geni in okoljem pri raku v primerjavi z običajno epidemiologijo; poudarja, da se ta spoznanja, skupaj z dodatnimi študijami na področju epigenetike, lahko uporabijo za izboljšanje razumevanja dejavnikov tveganja, ki prispevajo k vzrokom za nastanek raka, in izboljšanje zgodnjega zaznavanja;

| 42. | odločno podpira načrtovano revizijo Evropskega kodeksa proti raku, da bi razvili, izmenjevali in izvajali dobre prakse pri programih za preprečevanje raka, s posebnim poudarkom na prikrajšanih skupinah, ter uvedbo uporabniku prijazne mobilne aplikacije EU, ki bo nudila podporo ljudem in zajemala preprečevanje raka, izobraževanje in oskrbo, kot je napovedano v evropskem načrtu za boj proti raku; poudarja, da bi morale biti vse posodobljene informacije na voljo ne le na mobilnih aplikacijah, temveč tudi v nedigitalni obliki, da se zagotovi vključenost; poudarja, da bi morala Evropski kodeks proti raku sistematično ocenjevati Mednarodna agencija za raziskave raka in da bi ocenjevanje morala usklajevati Komisija; |
| --- | --- |

42.

odločno podpira načrtovano revizijo Evropskega kodeksa proti raku, da bi razvili, izmenjevali in izvajali dobre prakse pri programih za preprečevanje raka, s posebnim poudarkom na prikrajšanih skupinah, ter uvedbo uporabniku prijazne mobilne aplikacije EU, ki bo nudila podporo ljudem in zajemala preprečevanje raka, izobraževanje in oskrbo, kot je napovedano v evropskem načrtu za boj proti raku; poudarja, da bi morale biti vse posodobljene informacije na voljo ne le na mobilnih aplikacijah, temveč tudi v nedigitalni obliki, da se zagotovi vključenost; poudarja, da bi morala Evropski kodeks proti raku sistematično ocenjevati Mednarodna agencija za raziskave raka in da bi ocenjevanje morala usklajevati Komisija;

| 43. | poziva Komisijo in države članice, naj še naprej spodbujajo zdravstveno pismenost glede tveganja in dejavnikov za nastanek raka ter s tem povezano digitalno pismenost, razvijejo izobraževalna orodja za preprečevanje ter podprejo ustvarjanje platform in aplikacij za e-učenje; poziva, naj se posebna pozornost nameni prikrajšanim, ranljivim, socialno izključenim in marginaliziranim osebam, ter poudarja, da so nujne posebne kampanje za ozaveščanje skupin s posebnimi potrebami glede zdravstvene pismenosti; ugotavlja, kako pomembno je povečati zdravstveno pismenost v zvezi z rakotvornimi snovmi pri delu, ter poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo delodajalci poskrbeli za ustrezno usposabljanje; poudarja, da imajo izvajalci primarne zdravstvene dejavnosti pomembno vlogo pri promociji zdravja za različne skupine prebivalstva, saj lahko svoje ukrepe za promocijo zdravja prilagodijo potrebam pacientov z različno stopnjo digitalnih veščin in znanja ali brez njih; meni, da je preprečevanje raka prvi korak k evropski izobraževalni politiki na področju javnega zdravstva; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo in države članice, naj še naprej spodbujajo zdravstveno pismenost glede tveganja in dejavnikov za nastanek raka ter s tem povezano digitalno pismenost, razvijejo izobraževalna orodja za preprečevanje ter podprejo ustvarjanje platform in aplikacij za e-učenje; poziva, naj se posebna pozornost nameni prikrajšanim, ranljivim, socialno izključenim in marginaliziranim osebam, ter poudarja, da so nujne posebne kampanje za ozaveščanje skupin s posebnimi potrebami glede zdravstvene pismenosti; ugotavlja, kako pomembno je povečati zdravstveno pismenost v zvezi z rakotvornimi snovmi pri delu, ter poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo delodajalci poskrbeli za ustrezno usposabljanje; poudarja, da imajo izvajalci primarne zdravstvene dejavnosti pomembno vlogo pri promociji zdravja za različne skupine prebivalstva, saj lahko svoje ukrepe za promocijo zdravja prilagodijo potrebam pacientov z različno stopnjo digitalnih veščin in znanja ali brez njih; meni, da je preprečevanje raka prvi korak k evropski izobraževalni politiki na področju javnega zdravstva;

| 44. | poziva, naj se še naprej krepi središče znanja o raku, ki naj bi bilo zadolženo za vzpostavitev evropskega načrta za oblikovanje in usklajevanje obsežnih preventivnih kampanj, v sinergiji z nacionalnimi programi, in učinkovitih komunikacijskih kampanj za promocijo zdravja v izobraževalnih programih (neškodljivo vedenje, zdrava prehrana, telesna aktivnost, načini prenosa rakotvornih virusov ter možnosti cepljenja in zdravljenja tovrstnih okužb itd.) s posebnim poudarkom na mladih in prikrajšanih skupinah; ugotavlja, da je pri oblikovanju sporočil teh kampanj pomembno sodelovati z nacionalnimi in lokalnimi organizacijami civilne družbe; |
| --- | --- |

44.

poziva, naj se še naprej krepi središče znanja o raku, ki naj bi bilo zadolženo za vzpostavitev evropskega načrta za oblikovanje in usklajevanje obsežnih preventivnih kampanj, v sinergiji z nacionalnimi programi, in učinkovitih komunikacijskih kampanj za promocijo zdravja v izobraževalnih programih (neškodljivo vedenje, zdrava prehrana, telesna aktivnost, načini prenosa rakotvornih virusov ter možnosti cepljenja in zdravljenja tovrstnih okužb itd.) s posebnim poudarkom na mladih in prikrajšanih skupinah; ugotavlja, da je pri oblikovanju sporočil teh kampanj pomembno sodelovati z nacionalnimi in lokalnimi organizacijami civilne družbe;

| 45. | poudarja, da so uživanje tobaka in škodljivo uživanje alkohola, slaba prehrana, visok indeks telesne mase, sedeč življenjski slog in onesnaževanje okolja dejavniki tveganja, ki so skupni tudi drugim kroničnim boleznim; zato meni, da je treba ukrepe za preprečevanje raka in zmanjšanje tveganja izvajati v okviru celovitega programa za preprečevanje kroničnih bolezni v tesnem sodelovanju z usmerjevalno skupino za spodbujanje zdravja, preprečevanje bolezni in obvladovanje nenalezljivih bolezni; poziva k vrhu za pregled stanja in preprečevanje, ki bi se osredotočil na komercialno ustvarjene dejavnike raka in drugih kroničnih bolezni, na njem pa bi se srečale institucije EU, države članice, združenja pacientov in organizacije civilne družbe, dejavne na področju zdravja; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da so uživanje tobaka in škodljivo uživanje alkohola, slaba prehrana, visok indeks telesne mase, sedeč življenjski slog in onesnaževanje okolja dejavniki tveganja, ki so skupni tudi drugim kroničnim boleznim; zato meni, da je treba ukrepe za preprečevanje raka in zmanjšanje tveganja izvajati v okviru celovitega programa za preprečevanje kroničnih bolezni v tesnem sodelovanju z usmerjevalno skupino za spodbujanje zdravja, preprečevanje bolezni in obvladovanje nenalezljivih bolezni; poziva k vrhu za pregled stanja in preprečevanje, ki bi se osredotočil na komercialno ustvarjene dejavnike raka in drugih kroničnih bolezni, na njem pa bi se srečale institucije EU, države članice, združenja pacientov in organizacije civilne družbe, dejavne na področju zdravja;

| 46. | poziva k vključujočemu izvajanju preventivnih programov z vključevanjem regij in občin, državljanov, socialnih partnerjev, civilne družbe in združenj pacientov v vseh fazah procesa odločanja, zlasti v okviru konference o prihodnosti Evrope; |
| --- | --- |

46.

poziva k vključujočemu izvajanju preventivnih programov z vključevanjem regij in občin, državljanov, socialnih partnerjev, civilne družbe in združenj pacientov v vseh fazah procesa odločanja, zlasti v okviru konference o prihodnosti Evrope;

II.   Vključujoči presejalni pregledi in odkrivanje raka

Vključujoči presejalni pregledi in odkrivanje raka

| 47. | obžaluje, da pogosto prihaja do poznih diagnoz raka in pomanjkljivosti pri pravočasni diagnozi simptomatičnih vrst raka, ki so povezane s pomanjkanjem informacij ali neudeležbo v presejalnih pregledih in postopkih za odkrivanje raka; priznava, da je treba posebno pozornost nameniti nemotenemu izvajanju presejalnih programov ter storitev zgodnjega odkrivanja in onkološke oskrbe v času zdravstvene krize (kot je kriza zaradi covida-19) ali v razmerah, ko so zmogljivosti zdravstvenih sistemov zmanjšane; spodbuja Komisijo in države članice, naj v partnerstvu z deležniki, ki delujejo na področju raka, organizirajo kampanje javnega zdravja za odpravo zamud pri presejanju, zgodnjem odkrivanju in oskrbi, ki bi jih lahko povzročila zdravstvena kriza; poudarja, da so hitri in posodobljeni podatki o presejalnih programih za odkrivanje raka pomembni za hiter odziv in nadaljnje ukrepanje v primeru motenj rednih presejalnih zmogljivosti, da bi se število preloženih presejalnih pregledov zmanjšalo na absolutni minimum; |
| --- | --- |

47.

obžaluje, da pogosto prihaja do poznih diagnoz raka in pomanjkljivosti pri pravočasni diagnozi simptomatičnih vrst raka, ki so povezane s pomanjkanjem informacij ali neudeležbo v presejalnih pregledih in postopkih za odkrivanje raka; priznava, da je treba posebno pozornost nameniti nemotenemu izvajanju presejalnih programov ter storitev zgodnjega odkrivanja in onkološke oskrbe v času zdravstvene krize (kot je kriza zaradi covida-19) ali v razmerah, ko so zmogljivosti zdravstvenih sistemov zmanjšane; spodbuja Komisijo in države članice, naj v partnerstvu z deležniki, ki delujejo na področju raka, organizirajo kampanje javnega zdravja za odpravo zamud pri presejanju, zgodnjem odkrivanju in oskrbi, ki bi jih lahko povzročila zdravstvena kriza; poudarja, da so hitri in posodobljeni podatki o presejalnih programih za odkrivanje raka pomembni za hiter odziv in nadaljnje ukrepanje v primeru motenj rednih presejalnih zmogljivosti, da bi se število preloženih presejalnih pregledov zmanjšalo na absolutni minimum;

| 48. | obžaluje, da neenakosti med državami članicami glede dostopa do presejalnih pregledov zmanjšajo možnosti za preživetje zaradi pozne diagnoze raka, kar je nesprejemljiva diskriminacija za državljane EU na podlagi njihove države prebivališča; poudarja, da so po podatkih Eurostata v primeru presejalnih pregledov za raka dojk razlike v pokritosti v EU vsaj desetkratne; poudarja, da publikacija „Health at a Glance: Europe 2018“ (Poročilo o pregledu zdravstva: Evropa 2018) ugotavlja, da se pri presejalnih pregledih za raka materničnega vratu razlika v pokritosti ciljne populacije med državami članicami giblje med 25 % in 80 %; ugotavlja, da je v najnovejšem poročilu Mednarodne agencije za raziskave raka o izvajanju priporočil Sveta o presejanju iz leta 2003 na primer samo za 18 držav članic navedeno, da imajo nacionalne ali regionalne presejalne programe prebivalstva za odkrivanje raka dojk, materničnega vratu ter debelega črevesa in danke; poziva Komisijo, naj podpre projekte, na primer prek programa EU4Health, misije proti raku v okviru programa Obzorje Evropa ali drugih ustreznih programov, da bi proučili ovire, ki omejujejo zgodnje odkrivanje in zgodnje diagnosticiranje raka v Evropi; |
| --- | --- |

48.

obžaluje, da neenakosti med državami članicami glede dostopa do presejalnih pregledov zmanjšajo možnosti za preživetje zaradi pozne diagnoze raka, kar je nesprejemljiva diskriminacija za državljane EU na podlagi njihove države prebivališča; poudarja, da so po podatkih Eurostata v primeru presejalnih pregledov za raka dojk razlike v pokritosti v EU vsaj desetkratne; poudarja, da publikacija „Health at a Glance: Europe 2018“ (Poročilo o pregledu zdravstva: Evropa 2018) ugotavlja, da se pri presejalnih pregledih za raka materničnega vratu razlika v pokritosti ciljne populacije med državami članicami giblje med 25 % in 80 %; ugotavlja, da je v najnovejšem poročilu Mednarodne agencije za raziskave raka o izvajanju priporočil Sveta o presejanju iz leta 2003 na primer samo za 18 držav članic navedeno, da imajo nacionalne ali regionalne presejalne programe prebivalstva za odkrivanje raka dojk, materničnega vratu ter debelega črevesa in danke; poziva Komisijo, naj podpre projekte, na primer prek programa EU4Health, misije proti raku v okviru programa Obzorje Evropa ali drugih ustreznih programov, da bi proučili ovire, ki omejujejo zgodnje odkrivanje in zgodnje diagnosticiranje raka v Evropi;

| 49. | poziva države članice, naj sodelujejo, zlasti v čezmejnih regijah in na izoliranih območjih (vključno z gorskimi območji in poseljenimi območji, ki so oddaljena od presejalnih centrov), da bi zmanjšale socialne in geografske neenakosti pri presejalnih pregledih in zgodnjem odkrivanju raka; |
| --- | --- |

49.

poziva države članice, naj sodelujejo, zlasti v čezmejnih regijah in na izoliranih območjih (vključno z gorskimi območji in poseljenimi območji, ki so oddaljena od presejalnih centrov), da bi zmanjšale socialne in geografske neenakosti pri presejalnih pregledih in zgodnjem odkrivanju raka;

| 50. | podpira uvedbo novega programa za presejanje raka, ki ga bo podpirala EU, kot je bilo napovedano v okviru evropskega načrta za boj proti raku, za pomoč državam članicam, da do leta 2025 presejalne preglede zagotovijo 90 % evropskega prebivalstva, ki izpolnjuje pogoje za presejalne programe za raka dojk, materničnega vratu ter debelega črevesa in danke; poziva Komisijo, naj na podlagi najnovejših znanstvenih dognanj v shemo vključi še druge vrste raka, ter naj določi jasne cilje za vsako vrsto raka; podpira raziskave o drugih vrstah raka, ki jih je mogoče učinkovito odkriti s presejanjem; poziva Komisijo, naj vsaki dve leti oceni rezultate presejalnega programa za odkrivanje raka v smislu enakega dostopa ciljne populacije, naj spremlja neenakosti med državami članicami in regijami, predlaga ustrezne nove ukrepe in presejalne programe poveže z najnovejšimi rezultati raziskav o presejanju raka ter po potrebi predstavi ukrepe za povečanje pokritosti s presejalnimi in preventivnimi programi v državah članicah; poziva države članice in Komisijo, naj o doseganju ciljev presejalnih pregledov poročajo v registru neenakosti v raku in jih spremljajo; |
| --- | --- |

50.

podpira uvedbo novega programa za presejanje raka, ki ga bo podpirala EU, kot je bilo napovedano v okviru evropskega načrta za boj proti raku, za pomoč državam članicam, da do leta 2025 presejalne preglede zagotovijo 90 % evropskega prebivalstva, ki izpolnjuje pogoje za presejalne programe za raka dojk, materničnega vratu ter debelega črevesa in danke; poziva Komisijo, naj na podlagi najnovejših znanstvenih dognanj v shemo vključi še druge vrste raka, ter naj določi jasne cilje za vsako vrsto raka; podpira raziskave o drugih vrstah raka, ki jih je mogoče učinkovito odkriti s presejanjem; poziva Komisijo, naj vsaki dve leti oceni rezultate presejalnega programa za odkrivanje raka v smislu enakega dostopa ciljne populacije, naj spremlja neenakosti med državami članicami in regijami, predlaga ustrezne nove ukrepe in presejalne programe poveže z najnovejšimi rezultati raziskav o presejanju raka ter po potrebi predstavi ukrepe za povečanje pokritosti s presejalnimi in preventivnimi programi v državah članicah; poziva države članice in Komisijo, naj o doseganju ciljev presejalnih pregledov poročajo v registru neenakosti v raku in jih spremljajo;

| 51. | poziva države članice, naj spodbujajo presejalne preglede za odkrivanje raka dojk, materničnega vratu ter debelega črevesa in danke kot del nacionalnih in regionalnih programov za presejanje prebivalstva, tudi v odročnih in najbolj oddaljenih regijah, ter zagotavljajo ustrezne vire zanje; ponovno poudarja, da bi se bilo treba v okviru evropskega načrta za boj proti raku bolj osredotočiti na pobude za presejalne preglede, diagnosticiranje in zdravljenje vrst raka, ki jih ni mogoče preprečiti; spodbuja Komisijo in države članice, naj na podlagi razpoložljivih dokazov spodbujajo ciljno presejanje skupin z visokim tveganjem; državam članicam močno priporoča, naj razvijejo celovito presejalno politiko, ki bo omogočala pravočasno presejanje v primeru odkritja raka z dednimi lastnostmi; priporoča državam članicam, naj vzpostavijo raziskovalne programe za različne vrste raka ter razvoj učinkovitih, natančnih, neinvazivnih in inovativnih metod zgodnjega odkrivanja, kot so biomarkerji; |
| --- | --- |

51.

poziva države članice, naj spodbujajo presejalne preglede za odkrivanje raka dojk, materničnega vratu ter debelega črevesa in danke kot del nacionalnih in regionalnih programov za presejanje prebivalstva, tudi v odročnih in najbolj oddaljenih regijah, ter zagotavljajo ustrezne vire zanje; ponovno poudarja, da bi se bilo treba v okviru evropskega načrta za boj proti raku bolj osredotočiti na pobude za presejalne preglede, diagnosticiranje in zdravljenje vrst raka, ki jih ni mogoče preprečiti; spodbuja Komisijo in države članice, naj na podlagi razpoložljivih dokazov spodbujajo ciljno presejanje skupin z visokim tveganjem; državam članicam močno priporoča, naj razvijejo celovito presejalno politiko, ki bo omogočala pravočasno presejanje v primeru odkritja raka z dednimi lastnostmi; priporoča državam članicam, naj vzpostavijo raziskovalne programe za različne vrste raka ter razvoj učinkovitih, natančnih, neinvazivnih in inovativnih metod zgodnjega odkrivanja, kot so biomarkerji;

| 52. | Komisijo in države članice poziva, naj v celoti izvajajo evropske smernice za zagotavljanje kakovosti pri presejanju raka dojk, materničnega vratu ter debelega črevesa in danke in storitvah zgodnjega odkrivanja, da bi se čim bolj zmanjšal čas do diagnoze teh rakavih obolenj; priporoča, naj države članice pristopijo k odpravljanju neenakosti glede presejanja, po možnosti z oblikovanjem strožjih in znanstveno utemeljenih meril za presejanje raka, strožjih in znanstveno utemeljenih pravnih okvirov ter struktur za upravljanje in zagotavljanje kakovosti; meni, da so za odpravo razlik pri presejalnih pregledih za odkrivanje raka potrebni skupni standardizirani presejalni protokoli na ravni EU, ki presegajo smernice dobre prakse, npr. o algoritmih za organizacijo presejalnih programov in kazalnikih za ocenjevanje kakovosti presejalnih programov; |
| --- | --- |

52.

Komisijo in države članice poziva, naj v celoti izvajajo evropske smernice za zagotavljanje kakovosti pri presejanju raka dojk, materničnega vratu ter debelega črevesa in danke in storitvah zgodnjega odkrivanja, da bi se čim bolj zmanjšal čas do diagnoze teh rakavih obolenj; priporoča, naj države članice pristopijo k odpravljanju neenakosti glede presejanja, po možnosti z oblikovanjem strožjih in znanstveno utemeljenih meril za presejanje raka, strožjih in znanstveno utemeljenih pravnih okvirov ter struktur za upravljanje in zagotavljanje kakovosti; meni, da so za odpravo razlik pri presejalnih pregledih za odkrivanje raka potrebni skupni standardizirani presejalni protokoli na ravni EU, ki presegajo smernice dobre prakse, npr. o algoritmih za organizacijo presejalnih programov in kazalnikih za ocenjevanje kakovosti presejalnih programov;

| 53. | spodbuja izboljšanje in usklajevanje zbiranja podatkov o presejanju raka, da bi omogočili pripravo letnih evropskih poročil; spodbuja tudi redno spremljanje trenutnih presejalnih programov na ravni EU; poudarja, da je treba nabore podatkov iz presejalnih programov o pojavnosti raka povezati s poklicnimi kategorijami, kar lahko pomaga pri opredelitvi ustreznih preventivnih ukrepov; meni, da je okrepitev storitev javnega zdravstva (vključno s financiranjem, infrastrukturo in vidiki, ki vključujejo zdravstvene delavce) ključna za izboljšanje preprečevanja, presejalnih pregledov in diagnosticiranja raka; poudarja pomen presejanja in zbiranja podatkov o pogostih soobolevnostih pri raku za njihovo čim boljše predvidevanje; poudarja, da bi moral znanstveni napredek pri napovedovanju tveganja za raka omogočiti razvoj presejalnih programov na podlagi tveganj; |
| --- | --- |

53.

spodbuja izboljšanje in usklajevanje zbiranja podatkov o presejanju raka, da bi omogočili pripravo letnih evropskih poročil; spodbuja tudi redno spremljanje trenutnih presejalnih programov na ravni EU; poudarja, da je treba nabore podatkov iz presejalnih programov o pojavnosti raka povezati s poklicnimi kategorijami, kar lahko pomaga pri opredelitvi ustreznih preventivnih ukrepov; meni, da je okrepitev storitev javnega zdravstva (vključno s financiranjem, infrastrukturo in vidiki, ki vključujejo zdravstvene delavce) ključna za izboljšanje preprečevanja, presejalnih pregledov in diagnosticiranja raka; poudarja pomen presejanja in zbiranja podatkov o pogostih soobolevnostih pri raku za njihovo čim boljše predvidevanje; poudarja, da bi moral znanstveni napredek pri napovedovanju tveganja za raka omogočiti razvoj presejalnih programov na podlagi tveganj;

| 54. | poudarja, da je treba skrbno spremljati sedanje in nekdanje paciente s hepatitisom B in C, da bi preprečili nastanek raka; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da je treba skrbno spremljati sedanje in nekdanje paciente s hepatitisom B in C, da bi preprečili nastanek raka;

| 55. | spodbuja Komisijo, naj razmisli o možnosti, da bi v okviru direktive o čezmejnem zdravstvenem varstvu (63) olajšala sistem „drugega mnenja“ za težke ali atipične primere raka, ter priporoča, da države članice uvedejo pravico pacientov, da lahko zahtevajo, da se specialisti iz ene države članice posvetujejo s specialisti iz druge države članice v okviru enotnega skladnega sistema; |
| --- | --- |

55.

spodbuja Komisijo, naj razmisli o možnosti, da bi v okviru direktive o čezmejnem zdravstvenem varstvu (63

| 56. | pozdravlja proces, ki sta ga začela skupina glavnih znanstvenih svetovalcev pri Komisiji in mehanizem za znanstveno svetovanje v zvezi s prihodnjo posodobitvijo priporočil Sveta o presejanju raka dojk, materničnega vratu ter debelega črevesa in danke iz leta 2003, v kateri se bodo upoštevali novi presejalni testi in najnovejši podatki glede najboljših presejalnih protokolov (slikanje z magnetno resonanco, testiranje HPV, pristopi s stratificiranjem tveganja in kalkulatorji tveganja); poudarja, da bi bilo treba informacije o teh presejalnih programih posredovati središču znanja o raku Skupnega raziskovalnega središča (starost ob vključitvi in poznejše uvajanje, vpliv na preživetje, stroškovna učinkovitost itd.) in da bi jih morali pristojni nacionalni organi redno ocenjevati; poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z Mednarodno agencijo za raziskave raka, Svetovno zdravstveno organizacijo, zdravstvenimi delavci in organizacijami pacientov razvije smernice EU za spodbujanje raziskav, da bi v okviru posodobitve priporočila Sveta leta 2022 ocenila vključitev novih znanstveno utemeljenih presejalnih programov za odkrivanje raka (vključno z rakom pljuč, prostate, želodca in jajčnikov) in vlogo umetne inteligence; poziva, naj se priznajo dokazi, ki podpirajo pozitivni učinek ciljnega presejanja pljučnega raka na smrtnost; spodbuja Svet, naj na podlagi zgornje ocene razmisli o tem, da v posodobitev priporočila Sveta v letu 2022 vključi presejanje pljučnega raka in raka prostate; poziva tudi, da se po pridobitvi mnenja glavnih znanstvenih svetovalcev Komisije in posodobitvi priporočila Sveta o presejanju raka leta 2022 določijo jasni in oprijemljivi cilji za vse nove vrste raka, ki bi jih morali obravnavati; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja proces, ki sta ga začela skupina glavnih znanstvenih svetovalcev pri Komisiji in mehanizem za znanstveno svetovanje v zvezi s prihodnjo posodobitvijo priporočil Sveta o presejanju raka dojk, materničnega vratu ter debelega črevesa in danke iz leta 2003, v kateri se bodo upoštevali novi presejalni testi in najnovejši podatki glede najboljših presejalnih protokolov (slikanje z magnetno resonanco, testiranje HPV, pristopi s stratificiranjem tveganja in kalkulatorji tveganja); poudarja, da bi bilo treba informacije o teh presejalnih programih posredovati središču znanja o raku Skupnega raziskovalnega središča (starost ob vključitvi in poznejše uvajanje, vpliv na preživetje, stroškovna učinkovitost itd.) in da bi jih morali pristojni nacionalni organi redno ocenjevati; poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z Mednarodno agencijo za raziskave raka, Svetovno zdravstveno organizacijo, zdravstvenimi delavci in organizacijami pacientov razvije smernice EU za spodbujanje raziskav, da bi v okviru posodobitve priporočila Sveta leta 2022 ocenila vključitev novih znanstveno utemeljenih presejalnih programov za odkrivanje raka (vključno z rakom pljuč, prostate, želodca in jajčnikov) in vlogo umetne inteligence; poziva, naj se priznajo dokazi, ki podpirajo pozitivni učinek ciljnega presejanja pljučnega raka na smrtnost; spodbuja Svet, naj na podlagi zgornje ocene razmisli o tem, da v posodobitev priporočila Sveta v letu 2022 vključi presejanje pljučnega raka in raka prostate; poziva tudi, da se po pridobitvi mnenja glavnih znanstvenih svetovalcev Komisije in posodobitvi priporočila Sveta o presejanju raka leta 2022 določijo jasni in oprijemljivi cilji za vse nove vrste raka, ki bi jih morali obravnavati;

| 57. | zagovarja, da Komisija in države članice vzpostavijo platformo EU za nacionalne presejalne centre, ki bo izhajala iz izkušenj podobnih platform za izmenjavo in sodelovanje, kot so evropska mreža za vrednotenje zdravstvenih tehnologij in vodje agencij za zdravila; priporoča, da se tej platformi zaupa izmenjava strokovnega znanja in izvajanje dobrih praks, razprava o skupnih izzivih, spodbujanje sodelovanja, usposabljanja in krepitve zmogljivosti za izboljšanje kakovosti presejalnih programov, da bo delovala kot osrednje vozlišče za projekte in pobude za presejanje raka, ki jih podpira EU, ter da bo dolgoročno vzdrževala mrežo ponudnikov podatkov za poročilo o izvajanju, ki ga pripravlja Mednarodna agencija za raziskave raka o presejanju raka; |
| --- | --- |

57.

zagovarja, da Komisija in države članice vzpostavijo platformo EU za nacionalne presejalne centre, ki bo izhajala iz izkušenj podobnih platform za izmenjavo in sodelovanje, kot so evropska mreža za vrednotenje zdravstvenih tehnologij in vodje agencij za zdravila; priporoča, da se tej platformi zaupa izmenjava strokovnega znanja in izvajanje dobrih praks, razprava o skupnih izzivih, spodbujanje sodelovanja, usposabljanja in krepitve zmogljivosti za izboljšanje kakovosti presejalnih programov, da bo delovala kot osrednje vozlišče za projekte in pobude za presejanje raka, ki jih podpira EU, ter da bo dolgoročno vzdrževala mrežo ponudnikov podatkov za poročilo o izvajanju, ki ga pripravlja Mednarodna agencija za raziskave raka o presejanju raka;

| 58. | poudarja, da je treba povečati ozaveščenost o presejanju in zgodnjem odkrivanju raka ter njuno sprejemanje med ljudmi v EU prek kampanje za ozaveščanje po vsej Uniji v okviru evropskih dnevov ozaveščanja, motivacijskih raziskav in boljšega izvajanja obstoječih komunikacijskih kampanj; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo, financirajo in izvajajo nadaljnje ukrepe za ozaveščanje o presejalnih pregledih za odkrivanje raka in spodbujanje udeležbe v presejanju med splošnim prebivalstvom in upravičenimi prebivalci z neposrednimi obvestili; spodbuja države članice, naj dejavno pripravljajo izobraževalne strategije v ustanovah primarnega zdravstvenega varstva; spodbuja raziskave o vedenjskih dejavnikih udeležbe in ovirah za zgodnje odkrivanje in diagnosticiranje raka, da bi povečali sodelovanje v presejalnih programih, ki se financirajo s sredstvi EU, na primer v okviru raziskovalnega programa Obzorje Evropa; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da je treba povečati ozaveščenost o presejanju in zgodnjem odkrivanju raka ter njuno sprejemanje med ljudmi v EU prek kampanje za ozaveščanje po vsej Uniji v okviru evropskih dnevov ozaveščanja, motivacijskih raziskav in boljšega izvajanja obstoječih komunikacijskih kampanj; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo, financirajo in izvajajo nadaljnje ukrepe za ozaveščanje o presejalnih pregledih za odkrivanje raka in spodbujanje udeležbe v presejanju med splošnim prebivalstvom in upravičenimi prebivalci z neposrednimi obvestili; spodbuja države članice, naj dejavno pripravljajo izobraževalne strategije v ustanovah primarnega zdravstvenega varstva; spodbuja raziskave o vedenjskih dejavnikih udeležbe in ovirah za zgodnje odkrivanje in diagnosticiranje raka, da bi povečali sodelovanje v presejalnih programih, ki se financirajo s sredstvi EU, na primer v okviru raziskovalnega programa Obzorje Evropa;

| 59. | poziva k tesnejšemu sodelovanju z državami, ki niso članice EU, in zlasti s širšo evropsko regijo, da bi spodbudili organizacijo kampanj presejanja in programov zgodnjega diagnosticiranja, zlasti za raka pri ženskah in zlasti v državah z nizkimi in srednjimi dohodki ter za manjšinske skupnosti, pri čemer je treba upoštevati tudi posebnosti raka pri ženskah v teh državah; poudarja, da je to lahko pomemben prispevek EU k doseganju mednarodnih ciljev na področju raka, kot je cilj Svetovne zdravstvene organizacije za odpravo raka materničnega vratu kot težave javnega zdravja; |
| --- | --- |

59.

poziva k tesnejšemu sodelovanju z državami, ki niso članice EU, in zlasti s širšo evropsko regijo, da bi spodbudili organizacijo kampanj presejanja in programov zgodnjega diagnosticiranja, zlasti za raka pri ženskah in zlasti v državah z nizkimi in srednjimi dohodki ter za manjšinske skupnosti, pri čemer je treba upoštevati tudi posebnosti raka pri ženskah v teh državah; poudarja, da je to lahko pomemben prispevek EU k doseganju mednarodnih ciljev na področju raka, kot je cilj Svetovne zdravstvene organizacije za odpravo raka materničnega vratu kot težave javnega zdravja;

| 60. | priznava pomen zdravstvenih mediatorjev, navigatorjev pacientov in nevladnih organizacij ter poziva k njihovi vključitvi v postopke odločanja in strategije dodeljevanja sredstev; priznava ključno vlogo, ki jo imajo zlasti pri kampanjah preprečevanja in cepljenja, saj pomagajo premostiti ovire med oblastmi in družbo, vključno z ranljivimi skupinami; |
| --- | --- |

60.

priznava pomen zdravstvenih mediatorjev, navigatorjev pacientov in nevladnih organizacij ter poziva k njihovi vključitvi v postopke odločanja in strategije dodeljevanja sredstev; priznava ključno vlogo, ki jo imajo zlasti pri kampanjah preprečevanja in cepljenja, saj pomagajo premostiti ovire med oblastmi in družbo, vključno z ranljivimi skupinami;

| 61. | poziva EU in države članice, naj okrepijo sodelovanje s Svetovno zdravstveno organizacijo in si prizadevajo za izvajanje priporočil politike in smernic SZO; |
| --- | --- |

61.

poziva EU in države članice, naj okrepijo sodelovanje s Svetovno zdravstveno organizacijo in si prizadevajo za izvajanje priporočil politike in smernic SZO;

IIIa. Enak dostop do onkološke oskrbe: za najkakovostnejšo oskrbo raka

IIIa. Enak dostop do onkološke oskrbe: za najkakovostnejšo oskrbo raka

| 62. | obžaluje, da se pacienti v EU še vedno soočajo z izzivi pri dostopu do zdravstvenih storitev in pri sodelovanju v kliničnih preizkušanjih v drugih državah članicah in da se samo manjši del pacientov in tudi ne vsi zdravstveni delavci zavedajo pravice pacientov do uveljavljanja čezmejnega zdravstvenega varstva v skladu z veljavnima okviroma: direktivo o čezmejnem zdravstvenem varstvu in uredbo o socialni varnosti (64); poziva k reformi direktive o čezmejnem zdravstvenem varstvu, predvsem da se omogočita mobilnost in dostop do visoko specializirane opreme in oskrbe z okrepitvijo nacionalnih kontaktnih točk, tako da se jim zagotovi več proračunskih sredstev, ter da se omogoči oblikovanje smernic Komisije, ki bodo določale sprejemljive in usklajene roke za pregled in odobritev, da bi skrajšali čas do začetka zdravljenja v EU v skladu z uredbo o socialni varnosti; poziva k povečanju števila kampanj obveščanja o pravicah pacientov do čezmejnega zdravstvenega varstva, tudi tistih, ki so namenjene zdravstvenim delavcem, in k razvoju sistema „vse na enem mestu“ za informacije o poteh čezmejnega dostopa v EU; poudarja, da je treba zmanjšati logistične in jezikovne ovire, s katerimi se soočajo pacienti pri dostopu do zdravstvenega varstva v drugi državi članici EU; poudarja, da je treba pacientom zagotoviti jasne informacije o zahtevah po predhodni odobritvi, ki veljajo za nekatere države članice; poudarja, da je treba staršem z nizkimi dohodki, ki spremljajo svojega otroka na zdravljenje v tujini, zagotoviti posebno finančno podporo; poudarja, da je treba postopek poenostaviti s celostno revizijo okvirov o čezmejnem zdravstvenem varstvu, pri čemer je treba enakovredno upoštevati direktivo o čezmejnem zdravstvenem varstvu in uredbo o socialni varnosti, za paciente, ki zaradi neizpolnjenih potreb in potencialnih koristi potujejo v tujino zaradi kliničnega preizkušanja in se lahko soočajo s težavami, kot je pomanjkanje jasnosti glede nadaljnjih protokolov po vrnitvi domov in glede kritja stroškov, povezanih z njihovim sodelovanjem v kliničnem preizkušanju, s strani državnih zavarovalnih agencij; poudarja, da je treba pojasniti dostop do čezmejnih kliničnih preskušanj, kar v direktivi o čezmejnem zdravstvenem varstvu ni jasno določeno; poudarja, da je treba vse stroške, povezane z zdravljenjem, financirati pred začetkom zdravljenja, da bi preprečili izključitev pacientov z nizkimi prihodki; poziva Komisijo, naj v okviru naslednje revizije obstoječih okvirov razmisli o vzpostavitvi enotnega sklopa pravil o odobritvi in povračilu za dostop do čezmejnega zdravstvenega varstva, vključno s pravico do drugega mnenja; poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo pri izvajanju rednih ocen strategije Komisije za e-zdravje iz leta 2018, da se zagotovijo povezani elektronski zdravstveni zapisi, večja interoperabilnosti in boljša kakovost podatkov, zasebnost in varnost pacientov z rakom na regionalni in nacionalni ravni ter ravni EU, pri čemer naj poskrbijo za strogo spoštovanje pravil glede zasebnosti in varnosti zdravstvenih podatkov pacientov; ugotavlja, da ima register neenakosti v raku potencial kot sredstvo za poročanje in merjenje izboljšav na teh področjih; |
| --- | --- |

62.

obžaluje, da se pacienti v EU še vedno soočajo z izzivi pri dostopu do zdravstvenih storitev in pri sodelovanju v kliničnih preizkušanjih v drugih državah članicah in da se samo manjši del pacientov in tudi ne vsi zdravstveni delavci zavedajo pravice pacientov do uveljavljanja čezmejnega zdravstvenega varstva v skladu z veljavnima okviroma: direktivo o čezmejnem zdravstvenem varstvu in uredbo o socialni varnosti (64

| 63. | ugotavlja, kako pomembno je, da pacienti z rakom hitro začnejo z zdravljenjem in pravočasno prejmejo rezultate ustreznih zdravniških pregledov, saj več kot mine časa, bolj bolezen napreduje in ogroža preživetje pacientov; obžaluje, da v nekaterih državah članicah javni viri niso zadostni, da bi zagotovili pravočasno odkrivanje in zdravljenje, zaradi česar imajo pacienti, ki so odvisni od javno zagotovljenega socialnega zavarovanja, manjše možnostim za preživetje, zato jim ne preostane drugega, kot da se obrnejo na zasebni sektor; |
| --- | --- |

63.

ugotavlja, kako pomembno je, da pacienti z rakom hitro začnejo z zdravljenjem in pravočasno prejmejo rezultate ustreznih zdravniških pregledov, saj več kot mine časa, bolj bolezen napreduje in ogroža preživetje pacientov; obžaluje, da v nekaterih državah članicah javni viri niso zadostni, da bi zagotovili pravočasno odkrivanje in zdravljenje, zaradi česar imajo pacienti, ki so odvisni od javno zagotovljenega socialnega zavarovanja, manjše možnostim za preživetje, zato jim ne preostane drugega, kot da se obrnejo na zasebni sektor;

| 64. | poziva k vzajemnemu priznavanju zdravstvenih kvalifikacij pri oskrbi raka po vsej EU in k vzpostavitvi skupnega sistema priznavanja za države, ki niso članice EU, kot zahteva Direktiva 2005/36/ES (65), kar bi olajšalo specializirane kvalifikacije, povezane z onkologijo; poziva, k razvoju programov izpopolnjevanja, da se tistim, ki bi se želeli premakniti na področje onkologije, to omogoči kadar koli na njihovi poklicni poti; |
| --- | --- |

64.

poziva k vzajemnemu priznavanju zdravstvenih kvalifikacij pri oskrbi raka po vsej EU in k vzpostavitvi skupnega sistema priznavanja za države, ki niso članice EU, kot zahteva Direktiva 2005/36/ES (65

| 65. | poziva k polnemu priznavanju internistične in pediatrične onkologije kot specializacij, vzpostavitvi vseevropskih standardov kakovosti za zdravljenje raka, tako pri odraslih kot pri otrocih, in njegovo nadziranje ter lažji dostop pacientov do specialistov za rakava obolenja, da bi lahko izkoristili inovacije in imeli dostop do zgodnjih kliničnih preizkušanj za nova obetavna zdravila, zdravstvene tehnologije in referenčne centre za zapletene oblike zdravljenja, kot sta celična in genska terapija; poudarja, da je treba z ustreznimi določbami opredeliti dostop do inovacij v zgodnjih kliničnih preskušanjih v primeru ponovnega izbruha bolezni ali bolezni, ki se težko zdravijo; |
| --- | --- |

65.

poziva k polnemu priznavanju internistične in pediatrične onkologije kot specializacij, vzpostavitvi vseevropskih standardov kakovosti za zdravljenje raka, tako pri odraslih kot pri otrocih, in njegovo nadziranje ter lažji dostop pacientov do specialistov za rakava obolenja, da bi lahko izkoristili inovacije in imeli dostop do zgodnjih kliničnih preizkušanj za nova obetavna zdravila, zdravstvene tehnologije in referenčne centre za zapletene oblike zdravljenja, kot sta celična in genska terapija; poudarja, da je treba z ustreznimi določbami opredeliti dostop do inovacij v zgodnjih kliničnih preskušanjih v primeru ponovnega izbruha bolezni ali bolezni, ki se težko zdravijo;

| 66. | poziva h krepitvi kirurških znanj in spretnosti v EU s priznanjem internistične onkologije kot specializacije, vzpostavitvijo vseevropskih standardov kakovosti za operativno zdravljenje raka, lažjim dostopom pacientov do velikih centrov za operativno zdravljenje raka in dostopom do inovativnih kirurških posegov; poziva, naj se prizna pomen visokokakovostne kirurgije, in poudarja njen pomen pri ozdravitvi pacientov z rakom, odkritem v zgodnjih stadijih; poudarja, da je treba spodbujati razvoj učnega načrta za kirurško onkologijo in razvoj samostojnega specialističnega usposabljanja za kirurško onkologijo, ter poziva k programom za uskladitev kirurškega onkološkega izobraževanja v EU; podpira razvoj kliničnih preskušanj v kirurški onkologiji kot del lokalno-regionalnega zdravljenja ter spodbuja večje vlaganje evropskih in nacionalnih sredstev za raziskave in inovacije v raziskave na področju kirurške onkologije; poudarja, kako pomembni so standardizirani kirurški onkološki načini zdravljenja za izboljšanje dolgoročne kakovosti življenja oseb, ki so preživele raka; |
| --- | --- |

66.

poziva h krepitvi kirurških znanj in spretnosti v EU s priznanjem internistične onkologije kot specializacije, vzpostavitvijo vseevropskih standardov kakovosti za operativno zdravljenje raka, lažjim dostopom pacientov do velikih centrov za operativno zdravljenje raka in dostopom do inovativnih kirurških posegov; poziva, naj se prizna pomen visokokakovostne kirurgije, in poudarja njen pomen pri ozdravitvi pacientov z rakom, odkritem v zgodnjih stadijih; poudarja, da je treba spodbujati razvoj učnega načrta za kirurško onkologijo in razvoj samostojnega specialističnega usposabljanja za kirurško onkologijo, ter poziva k programom za uskladitev kirurškega onkološkega izobraževanja v EU; podpira razvoj kliničnih preskušanj v kirurški onkologiji kot del lokalno-regionalnega zdravljenja ter spodbuja večje vlaganje evropskih in nacionalnih sredstev za raziskave in inovacije v raziskave na področju kirurške onkologije; poudarja, kako pomembni so standardizirani kirurški onkološki načini zdravljenja za izboljšanje dolgoročne kakovosti življenja oseb, ki so preživele raka;

| 67. | podpira izboljšanje ter večjo in enako dostopnost visokokakovostne radioterapije v EU s priznanjem medicinske fizike in radioterapije kot namenskih disciplin, spodbujanjem splošnih standardov izobraževanja in usposabljanja, večjim financiranjem EU za države članice, da bi lahko razširile svojo infrastrukturo za radioterapijo, in večjim vlaganjem evropskih in nacionalnih sredstev za raziskave in inovacije v raziskave s področja radioterapije; |
| --- | --- |

67.

podpira izboljšanje ter večjo in enako dostopnost visokokakovostne radioterapije v EU s priznanjem medicinske fizike in radioterapije kot namenskih disciplin, spodbujanjem splošnih standardov izobraževanja in usposabljanja, večjim financiranjem EU za države članice, da bi lahko razširile svojo infrastrukturo za radioterapijo, in večjim vlaganjem evropskih in nacionalnih sredstev za raziskave in inovacije v raziskave s področja radioterapije;

| 68. | poziva k spodbujanju geriatrične onkologije kot veje, ki si zasluži posebno pozornost in jo je treba podpreti z znanstvenimi raziskavami, da bi ugotovili najboljše metode zdravljenja in diagnostike za starejše paciente; opozarja, da se v EU več kot 60 % novih primerov raka in več kot 70 % smrti zaradi raka pojavi pri ljudeh, starih 65 let in več; opozarja, da naj bi se ta delež s staranjem prebivalstva v EU še povečal, kar je ključni izziv za sisteme zdravstvenega varstva; poziva Komisijo in države članice, naj se tega vprašanja nujno lotijo s konkretnimi ukrepi; zlasti poziva Komisijo in države članice, naj ukrepajo, da bi olajšale klinično preskušanje pri starejših, izvajanje multidisciplinarnih in celovitih modelov onkološke oskrbe starostnikov na rutinskih kliničnih poteh ter vzpostavljanje centrov odličnosti na področju geriatrične onkologije; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo priložnosti za usposabljanje in izpopolnjevanje delovne sile na področju onkologije po načelih geriatrije; |
| --- | --- |

68.

poziva k spodbujanju geriatrične onkologije kot veje, ki si zasluži posebno pozornost in jo je treba podpreti z znanstvenimi raziskavami, da bi ugotovili najboljše metode zdravljenja in diagnostike za starejše paciente; opozarja, da se v EU več kot 60 % novih primerov raka in več kot 70 % smrti zaradi raka pojavi pri ljudeh, starih 65 let in več; opozarja, da naj bi se ta delež s staranjem prebivalstva v EU še povečal, kar je ključni izziv za sisteme zdravstvenega varstva; poziva Komisijo in države članice, naj se tega vprašanja nujno lotijo s konkretnimi ukrepi; zlasti poziva Komisijo in države članice, naj ukrepajo, da bi olajšale klinično preskušanje pri starejših, izvajanje multidisciplinarnih in celovitih modelov onkološke oskrbe starostnikov na rutinskih kliničnih poteh ter vzpostavljanje centrov odličnosti na področju geriatrične onkologije; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo priložnosti za usposabljanje in izpopolnjevanje delovne sile na področju onkologije po načelih geriatrije;

| 69. | poziva Komisijo in države članice, naj načrtujejo ukrepe, s katerimi bodo v okviru oskrbe in zdravljenja spodbujale, da se večja pozornost nameni zaščiti plodnosti pacientov, zlasti v primeru raka pri otrocih in mladostnikih; |
| --- | --- |

69.

poziva Komisijo in države članice, naj načrtujejo ukrepe, s katerimi bodo v okviru oskrbe in zdravljenja spodbujale, da se večja pozornost nameni zaščiti plodnosti pacientov, zlasti v primeru raka pri otrocih in mladostnikih;

| 70. | pozdravlja novi akcijski načrt v okviru strateške agende za uporabo medicinskega ionizirajočega sevanja (66), ki bo podpiral varnost proizvodnih zmogljivosti za radioizotope in njihovo dobavo z zamenjavo sedanjih starajočih se reaktorjev in uporabo obstoječih tehnologij, zlasti reaktorjev in pospeševalcev delcev, v okviru obstoječih finančnih instrumentov, preprečil pomanjkanje radioaktivnih izotopov z omogočanjem lažjega prehajanja meja in izjem pri prevozu ter izboljšal kakovost in varnost radiološke tehnologije na področju medicine, ki trenutno ni na voljo v vseh državah članicah EU, in sicer z ocenjevanjem radioaktivnih izotopov z vrednotenjem zdravstvenih tehnologij, uskladitvijo dostopa do trga, potrditvijo nuklearne medicine kot povsem neodvisne medicinske specializacije, spodbujanjem standardov usposabljanja in vlaganji na področju nuklearne medicine; |
| --- | --- |

70.

pozdravlja novi akcijski načrt v okviru strateške agende za uporabo medicinskega ionizirajočega sevanja (66

| 71. | poziva Komisijo, naj spodbuja, in države članice, naj okrepijo vlogo splošnih zdravnikov, pediatrov, medicinskih sester, zdravstvenih delavcev v osnovnem zdravstvu in zdravnikov specialistov, saj so pomembni za napotitev pacientov na diagnostične teste in k specialistom onkologije, kot tudi vlogo specializiranih nutricionistov ali dietetikov, psihologov in specialistov za rehabilitacijo med zdravljenjem raka in pri nadaljnji oskrbi, da bi zagotovili dostop do pravega zdravljenja in oskrbe ob pravem času po optimalni poti zdravljenja; poziva k razvoju večdisciplinarnih ekip, ki bi paciente z rakom vodile skozi njihovo celotno pot zdravljenja, ter večdisciplinarnega odločanja v okviru namenskih meddisciplinarnih posvetovalnih srečanj (koncilijev), ki združujejo različne specialiste za rakava obolenja in zdravstvene delavce v osnovnem zdravstvu; poudarja pomen stalnega usposabljanja zdravstvenih delavcev, da so ves čas obveščeni o novih možnostih zdravljenja raka; poziva k širitvi vloge koordinatorjev zdravljenja, da bi bolnikom zagotovili ustrezno usklajeno specialistično oskrbo, preprost dostop do posodobljenih informacij v zvezi z diagnozo raka in jim svetovali, kako uporabljati zdravstveni sistem; |
| --- | --- |

71.

poziva Komisijo, naj spodbuja, in države članice, naj okrepijo vlogo splošnih zdravnikov, pediatrov, medicinskih sester, zdravstvenih delavcev v osnovnem zdravstvu in zdravnikov specialistov, saj so pomembni za napotitev pacientov na diagnostične teste in k specialistom onkologije, kot tudi vlogo specializiranih nutricionistov ali dietetikov, psihologov in specialistov za rehabilitacijo med zdravljenjem raka in pri nadaljnji oskrbi, da bi zagotovili dostop do pravega zdravljenja in oskrbe ob pravem času po optimalni poti zdravljenja; poziva k razvoju večdisciplinarnih ekip, ki bi paciente z rakom vodile skozi njihovo celotno pot zdravljenja, ter večdisciplinarnega odločanja v okviru namenskih meddisciplinarnih posvetovalnih srečanj (koncilijev), ki združujejo različne specialiste za rakava obolenja in zdravstvene delavce v osnovnem zdravstvu; poudarja pomen stalnega usposabljanja zdravstvenih delavcev, da so ves čas obveščeni o novih možnostih zdravljenja raka; poziva k širitvi vloge koordinatorjev zdravljenja, da bi bolnikom zagotovili ustrezno usklajeno specialistično oskrbo, preprost dostop do posodobljenih informacij v zvezi z diagnozo raka in jim svetovali, kako uporabljati zdravstveni sistem;

| 72. | meni, da bi bilo treba področje uporabe Direktive 2005/36/ES razširiti, da bi omogočila vzajemno priznavanje izobrazbe s področja zdravstvene nege obolelih za rakom in izobrazbe za drugo zdravstveno osebje, ki podpira proces zdravljenja; |
| --- | --- |

72.

meni, da bi bilo treba področje uporabe Direktive 2005/36/ES razširiti, da bi omogočila vzajemno priznavanje izobrazbe s področja zdravstvene nege obolelih za rakom in izobrazbe za drugo zdravstveno osebje, ki podpira proces zdravljenja;

| 73. | poziva države članice, naj v okviru nacionalnih programov za obvladovanje raka pripravijo strategije, ki bodo zajemale in izvajale ukrepe za preprečevanje tveganja za izgorelost med strokovnjaki za oskrbo raka; poziva Komisijo in Evropsko agencijo za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA), naj bosta pozorni na to vprašanje, in poudarja, da bi ju bilo treba v zvezi s tem obravnavati kot pomembne partnerje pri izvajanju načrta; |
| --- | --- |

73.

poziva države članice, naj v okviru nacionalnih programov za obvladovanje raka pripravijo strategije, ki bodo zajemale in izvajale ukrepe za preprečevanje tveganja za izgorelost med strokovnjaki za oskrbo raka; poziva Komisijo in Evropsko agencijo za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA), naj bosta pozorni na to vprašanje, in poudarja, da bi ju bilo treba v zvezi s tem obravnavati kot pomembne partnerje pri izvajanju načrta;

| 74. | spodbuja ambulantno zdravljenje raka za ohranitev kakovosti življenja pacientov in njihovih družin, kjer je to izvedljivo in varno; zlasti poudarja, da bi bilo treba spodbujati ambulantno zdravljenje otrok, če so ustrezni prostori/okolja in medicinski pripomočki, ki so na voljo, oblikovani tako, da ustrezajo potrebam pediatričnih pacientov; poudarja vlogo farmacevtov, onkologov in medicinskih sester pri multidisciplinarnem spremljanju bolnikov, ki jemljejo peroralna zdravila proti raku; poziva države članice, naj uvedejo ali izboljšajo tehnologije e-zdravja, storitve telemedicine in teleoskrbe za zagotavljanje neprekinjene bolnišnične in ambulantne oskrbe raka ter oskrbe v skupnosti; poziva Komisijo, naj uporabi sredstva za raziskave v okviru programa Obzorje Evropa, da bi podprla podporo uporabo telemedicine in za pomoč pri oblikovanju smernic, ki temeljijo na dokazih; poziva k ukrepom za zagotovitev enakega dostopa do storitev telemedicine v vseh državah članicah ter k finančni podpori iz programa EU4Health in programa za digitalno Evropo, da bi povečali digitalno pismenost pacientov in zdravstvenih delavcev; |
| --- | --- |

74.

spodbuja ambulantno zdravljenje raka za ohranitev kakovosti življenja pacientov in njihovih družin, kjer je to izvedljivo in varno; zlasti poudarja, da bi bilo treba spodbujati ambulantno zdravljenje otrok, če so ustrezni prostori/okolja in medicinski pripomočki, ki so na voljo, oblikovani tako, da ustrezajo potrebam pediatričnih pacientov; poudarja vlogo farmacevtov, onkologov in medicinskih sester pri multidisciplinarnem spremljanju bolnikov, ki jemljejo peroralna zdravila proti raku; poziva države članice, naj uvedejo ali izboljšajo tehnologije e-zdravja, storitve telemedicine in teleoskrbe za zagotavljanje neprekinjene bolnišnične in ambulantne oskrbe raka ter oskrbe v skupnosti; poziva Komisijo, naj uporabi sredstva za raziskave v okviru programa Obzorje Evropa, da bi podprla podporo uporabo telemedicine in za pomoč pri oblikovanju smernic, ki temeljijo na dokazih; poziva k ukrepom za zagotovitev enakega dostopa do storitev telemedicine v vseh državah članicah ter k finančni podpori iz programa EU4Health in programa za digitalno Evropo, da bi povečali digitalno pismenost pacientov in zdravstvenih delavcev;

| 75. | poziva države članice, naj zagotovijo celostno in multidisciplinarno paliativno oskrbo za bolnike z rakom, da se jim olajšata bolečina in nelagodje, tako da se spodbuja oskrba za udobje pacienta in zagotovi prisotnost medicinskih sester ali oskrbovalcev, hkrati pa ohrani njihovo dostojanstvo ter se upoštevata predhodno načrtovanje oskrbe in avtonomnost pacienta; poziva Komisijo, naj podpira in usklajuje redno izmenjavo informacij ter izvajanje primerov dobre prakse glede hospicev in paliativne oskrbe na domu na ravni EU; poziva k razvoju paliativne oskrbe za otroke, zlasti v državah članicah, v katerih taka oskrba še ni splošno zagotovljena; spodbuja države članice, naj v svojih nacionalnih programih za obvladovanje raka čim bolj povečajo število paliativnih enot v posamezni regiji, da bi njihovo število ustrezno prilagodili potrebam pacientov ter skrajšali čakalne dobe, in zagotovijo trajnostno financiranje ter zadostno število dobro usposobljenega osebja; meni, da bi bilo treba regulativni okvir EU za priznavanje poklicnih kvalifikacij razširiti, da bi omogočal standardizacijo izobrazbe s področja paliativne oskrbe in upoštevanje dobrih praks za zdravstvene delavce; poudarja potrebo po referenčnih mrežah za paliativno oskrbo in njihovo vključitev v pot zdravljenja raka na vseh ravneh, in sicer specialistične bolnišnice, zdravstveni domovi, hospici in oskrba na domu ter potrebo po vključitvi bolnišnic v teritorialno oskrbo; poudarja, da bi bilo treba dostop pacientov do podporne in paliativne oskrbe (vključno s psihološko-onkološkimi storitvami) po vsej EU izmeriti in o njem poročati prek registra neenakosti v raku; poziva k tesnejšem sodelovanju med zdravstvenimi sistemi in sistemi socialne pomoči v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

75.

poziva države članice, naj zagotovijo celostno in multidisciplinarno paliativno oskrbo za bolnike z rakom, da se jim olajšata bolečina in nelagodje, tako da se spodbuja oskrba za udobje pacienta in zagotovi prisotnost medicinskih sester ali oskrbovalcev, hkrati pa ohrani njihovo dostojanstvo ter se upoštevata predhodno načrtovanje oskrbe in avtonomnost pacienta; poziva Komisijo, naj podpira in usklajuje redno izmenjavo informacij ter izvajanje primerov dobre prakse glede hospicev in paliativne oskrbe na domu na ravni EU; poziva k razvoju paliativne oskrbe za otroke, zlasti v državah članicah, v katerih taka oskrba še ni splošno zagotovljena; spodbuja države članice, naj v svojih nacionalnih programih za obvladovanje raka čim bolj povečajo število paliativnih enot v posamezni regiji, da bi njihovo število ustrezno prilagodili potrebam pacientov ter skrajšali čakalne dobe, in zagotovijo trajnostno financiranje ter zadostno število dobro usposobljenega osebja; meni, da bi bilo treba regulativni okvir EU za priznavanje poklicnih kvalifikacij razširiti, da bi omogočal standardizacijo izobrazbe s področja paliativne oskrbe in upoštevanje dobrih praks za zdravstvene delavce; poudarja potrebo po referenčnih mrežah za paliativno oskrbo in njihovo vključitev v pot zdravljenja raka na vseh ravneh, in sicer specialistične bolnišnice, zdravstveni domovi, hospici in oskrba na domu ter potrebo po vključitvi bolnišnic v teritorialno oskrbo; poudarja, da bi bilo treba dostop pacientov do podporne in paliativne oskrbe (vključno s psihološko-onkološkimi storitvami) po vsej EU izmeriti in o njem poročati prek registra neenakosti v raku; poziva k tesnejšem sodelovanju med zdravstvenimi sistemi in sistemi socialne pomoči v vseh državah članicah;

| 76. | spodbuja Komisijo in države članice, naj sprejmejo posebna merila in sheme za zagotavljanje kakovosti (vključno s splošnimi standardi oskrbe, ustrezno organizacijo, infrastrukturo in kompetencami, večdisciplinarno prakso, stalnim izobraževanjem za strokovnjake, obveščanjem pacientov in sodelovanjem v kliničnih raziskavah), ter skupne klinične smernice, da se zagotovi uporaba akreditacijskih standardov v javnih in zasebnih bolnišnicah, ki zdravijo paciente z rakom, da bi zagotovili učinkovito, varno in enako obravnavo raka po vsej EU; vztraja, da je treba pri teh merilih upoštevati najvišje razpoložljive standarde znanosti, ki temeljijo na dokazih, objavljene v recenziranih znanstvenih revijah; vztraja, da bi bilo treba javne in zasebne institucije, ki izpolnjujejo merila za zagotavljanje kakovosti, v okviru evropskega načrta za boj proti raku vključiti v nacionalne načrte za obvladovanje raka, da bi vsem pacientom v EU zagotovili najboljšo kakovost zdravljenja raka; poziva države članice, naj naredijo pregled zdravstvenih potreb na področju onkologije in ga povežejo z realističnimi seznami in popisi svoje obstoječe onkološke infrastrukture; meni, da bo ta pregled državam članicam omogočil boljše načrtovanje dostopa do obstoječe zdravstvene infrastrukture, določitev jasnih področij ukrepanja in prednostno razvrstitev virov ter načrtovanje čezmejnega sodelovanja med onkološkimi referenčnimi centri; |
| --- | --- |

76.

spodbuja Komisijo in države članice, naj sprejmejo posebna merila in sheme za zagotavljanje kakovosti (vključno s splošnimi standardi oskrbe, ustrezno organizacijo, infrastrukturo in kompetencami, večdisciplinarno prakso, stalnim izobraževanjem za strokovnjake, obveščanjem pacientov in sodelovanjem v kliničnih raziskavah), ter skupne klinične smernice, da se zagotovi uporaba akreditacijskih standardov v javnih in zasebnih bolnišnicah, ki zdravijo paciente z rakom, da bi zagotovili učinkovito, varno in enako obravnavo raka po vsej EU; vztraja, da je treba pri teh merilih upoštevati najvišje razpoložljive standarde znanosti, ki temeljijo na dokazih, objavljene v recenziranih znanstvenih revijah; vztraja, da bi bilo treba javne in zasebne institucije, ki izpolnjujejo merila za zagotavljanje kakovosti, v okviru evropskega načrta za boj proti raku vključiti v nacionalne načrte za obvladovanje raka, da bi vsem pacientom v EU zagotovili najboljšo kakovost zdravljenja raka; poziva države članice, naj naredijo pregled zdravstvenih potreb na področju onkologije in ga povežejo z realističnimi seznami in popisi svoje obstoječe onkološke infrastrukture; meni, da bo ta pregled državam članicam omogočil boljše načrtovanje dostopa do obstoječe zdravstvene infrastrukture, določitev jasnih področij ukrepanja in prednostno razvrstitev virov ter načrtovanje čezmejnega sodelovanja med onkološkimi referenčnimi centri;

| 77. | pozdravlja načrtovano vzpostavitev mreže EU, napovedano v evropskem načrt za boj proti raku, ki bo povezovala priznane nacionalne celovite onkološke centre (referenčne centre) v vsaki državi članici, da se olajša uvajanje kakovostno preverjenega diagnosticiranja in zdravljenja, vključno z usposabljanjem, raziskavami ter spodbujanjem kliničnih preskušanj po vsej EU; poziva države članice in Komisijo, naj podprejo vzpostavitev takih centrov za redke vrste raka in vrste raka, ki zahtevajo kompleksen način zdravljenja; poziva Komisijo, naj opredeli obstoječe tovrstne centre v EU, spodbuja ustanovitev najmanj enega nacionalnega celovitega onkološkega centra v vsaki državi članici in podpre usklajevanje mreže teh centrov; poudarja, da bi morali cilji te mreže vključevati zmanjšanje neenakosti in okrepitev translacijskih in kliničnih raziskav ter raziskav rezultatov; poudarja, da je treba spodbujanje in razvoj translacijskih raziskav obravnavati kot pomemben temeljni cilj mreže celovitih onkoloških centrov EU; ugotavlja, da bi morala Komisija pri oblikovanju te mreže EU upoštevati potrebo po vlaganju v najsodobnejšo opremo ter v dobro usposobljene zdravnike in druge zdravstvene strokovnjake z različnih specialističnih področij, ter priporoča, naj bodo v delo predvidene evropske mreže celovitih onkoloških centrov že od začetka vključeni različni visoko usposobljeni specialisti za raka in druge medicinske discipline, da bi okrepili večdisciplinarno sodelovanje in s tem izboljšali izide za paciente; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo vzdržnost obstoječih čezmejnih sodelovanj, kot so evropske referenčne mreže in sodelovanje na področju raka pri otrocih; poziva Komisijo, naj podpre države članice, tako da del proračuna kohezijskih in regionalnih skladov nameni za pomoč pri vzpostavljanju teh centrov, da se zagotovi popolna pokritost prebivalstva; |
| --- | --- |

77.

pozdravlja načrtovano vzpostavitev mreže EU, napovedano v evropskem načrt za boj proti raku, ki bo povezovala priznane nacionalne celovite onkološke centre (referenčne centre) v vsaki državi članici, da se olajša uvajanje kakovostno preverjenega diagnosticiranja in zdravljenja, vključno z usposabljanjem, raziskavami ter spodbujanjem kliničnih preskušanj po vsej EU; poziva države članice in Komisijo, naj podprejo vzpostavitev takih centrov za redke vrste raka in vrste raka, ki zahtevajo kompleksen način zdravljenja; poziva Komisijo, naj opredeli obstoječe tovrstne centre v EU, spodbuja ustanovitev najmanj enega nacionalnega celovitega onkološkega centra v vsaki državi članici in podpre usklajevanje mreže teh centrov; poudarja, da bi morali cilji te mreže vključevati zmanjšanje neenakosti in okrepitev translacijskih in kliničnih raziskav ter raziskav rezultatov; poudarja, da je treba spodbujanje in razvoj translacijskih raziskav obravnavati kot pomemben temeljni cilj mreže celovitih onkoloških centrov EU; ugotavlja, da bi morala Komisija pri oblikovanju te mreže EU upoštevati potrebo po vlaganju v najsodobnejšo opremo ter v dobro usposobljene zdravnike in druge zdravstvene strokovnjake z različnih specialističnih področij, ter priporoča, naj bodo v delo predvidene evropske mreže celovitih onkoloških centrov že od začetka vključeni različni visoko usposobljeni specialisti za raka in druge medicinske discipline, da bi okrepili večdisciplinarno sodelovanje in s tem izboljšali izide za paciente; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo vzdržnost obstoječih čezmejnih sodelovanj, kot so evropske referenčne mreže in sodelovanje na področju raka pri otrocih; poziva Komisijo, naj podpre države članice, tako da del proračuna kohezijskih in regionalnih skladov nameni za pomoč pri vzpostavljanju teh centrov, da se zagotovi popolna pokritost prebivalstva;

| 78. | poziva k opredelitvi, okrepitvi ali vzpostavitvi nacionalnega programa za obvladovanje raka z enotno strukturo (po možnosti nacionalnega onkološkega inštituta) v skladu s smernicami Svetovne zdravstvene organizacije o tovrstnih programih, ki bo zadolžen za izvajanje in spremljanje ustreznega nacionalnega programa za obvladovanje raka, z ustreznimi cilji in sredstvi; poziva, naj se vsebina nacionalni programov za obvladovanje raka čim bolj uskladi z evropskim načrtom za boj proti raku, da bi olajšali njegovo uspešno izvajanje; priporoča, da se nacionalni programi za obvladovanje raka vzpostavijo v skladu z Evropskim vodnikom za kakovostne nacionalne programe za obvladovanje raka, ki ga je pripravilo evropsko partnerstvo za boj proti raku, ter poziva, naj se v vse nacionalne programe za obvladovanje raka vključi namenska komponenta za raka pri otrocih in redke vrste raka, da bi zagotovili, da bodo za posebne potrebe teh pacientov dodeljena ustrezna sredstva in uvedeni ustrezni programi izvajanja; pozdravlja vzpostavitev mreže teh organizacij; poudarja, da bi moral nacionalni program za obvladovanje raka vključevati določbe o zadostnih kadrovskih zmogljivostih, da bi v vsaki državi članici zagotovili zadostno število zdravstvenih delavcev na področju raka, sorazmerno s številom prebivalcev; |
| --- | --- |

78.

poziva k opredelitvi, okrepitvi ali vzpostavitvi nacionalnega programa za obvladovanje raka z enotno strukturo (po možnosti nacionalnega onkološkega inštituta) v skladu s smernicami Svetovne zdravstvene organizacije o tovrstnih programih, ki bo zadolžen za izvajanje in spremljanje ustreznega nacionalnega programa za obvladovanje raka, z ustreznimi cilji in sredstvi; poziva, naj se vsebina nacionalni programov za obvladovanje raka čim bolj uskladi z evropskim načrtom za boj proti raku, da bi olajšali njegovo uspešno izvajanje; priporoča, da se nacionalni programi za obvladovanje raka vzpostavijo v skladu z Evropskim vodnikom za kakovostne nacionalne programe za obvladovanje raka, ki ga je pripravilo evropsko partnerstvo za boj proti raku, ter poziva, naj se v vse nacionalne programe za obvladovanje raka vključi namenska komponenta za raka pri otrocih in redke vrste raka, da bi zagotovili, da bodo za posebne potrebe teh pacientov dodeljena ustrezna sredstva in uvedeni ustrezni programi izvajanja; pozdravlja vzpostavitev mreže teh organizacij; poudarja, da bi moral nacionalni program za obvladovanje raka vključevati določbe o zadostnih kadrovskih zmogljivostih, da bi v vsaki državi članici zagotovili zadostno število zdravstvenih delavcev na področju raka, sorazmerno s številom prebivalcev;

IIIb. Enak dostop do onkološke oskrbe in onkoloških zdravil v EU

IIIb. Enak dostop do onkološke oskrbe in onkoloških zdravil v EU

| 79. | poziva Komisijo h krepitvi trga zdravil EU, da bi se izboljšal enak dostop do zdravljenja, vključno z inovacijami in personalizirano medicino, zmanjšalo pomanjkanje zdravil, premagala težava visokih cen inovativnih tehnologij in inovativnega zdravljenja, spodbudila uporaba generičnih in podobnih bioloških zdravil ter izboljšalo zdravljenje raka pri odraslih in otrocih; poziva Komisijo in nacionalne organe za varstvo konkurence, naj ocenijo trg zdravil EU, pri čemer naj bodo pozorni na mala in srednja podjetja, ki jih kupujejo velike farmacevtske družbe, kar ogroža lojalno konkurenco; spodbuja dialog z več deležniki o dostopu do zdravil in inovacij na podlagi modelov, kot je platforma ACCELERATE (67) na področju raka pri otrocih, ter s sodelovanjem vseh ustreznih akterjev, vključno s predstavniki akademskega sveta, industrije, zdravstvenih delavcev in pacientov; |
| --- | --- |

79.

poziva Komisijo h krepitvi trga zdravil EU, da bi se izboljšal enak dostop do zdravljenja, vključno z inovacijami in personalizirano medicino, zmanjšalo pomanjkanje zdravil, premagala težava visokih cen inovativnih tehnologij in inovativnega zdravljenja, spodbudila uporaba generičnih in podobnih bioloških zdravil ter izboljšalo zdravljenje raka pri odraslih in otrocih; poziva Komisijo in nacionalne organe za varstvo konkurence, naj ocenijo trg zdravil EU, pri čemer naj bodo pozorni na mala in srednja podjetja, ki jih kupujejo velike farmacevtske družbe, kar ogroža lojalno konkurenco; spodbuja dialog z več deležniki o dostopu do zdravil in inovacij na podlagi modelov, kot je platforma ACCELERATE (67

| 80. | poziva države članice, naj okrepijo nacionalne zmogljivosti za raziskave in proizvodnjo zdravil in drugih zdravstvenih proizvodov, vključno z vzpostavitvijo nacionalnih farmacevtskih laboratorijev, da bi zagotovili enak dostop do zdravljenja, zmanjšali pomanjkanje zdravil in odvisnost od farmacevtske industrije, zagotovili brezplačen dostop do inovativnega zdravljenja in izboljšali zdravljenje raka pri odraslih in otrocih; poleg tega poziva države članice, naj zagotovijo brezplačen dostop do zdravljenja in zdravil, ki jih uporabljajo pacienti z rakom, prek svojih javnih zdravstvenih storitev in razmislijo o zdravstvenih politikah, ki uporabnikom, starejšim od 65 let, kroničnim bolnikom in družinam v ekonomskih težavah omogočajo brezplačen dostop do zdravil; |
| --- | --- |

80.

poziva države članice, naj okrepijo nacionalne zmogljivosti za raziskave in proizvodnjo zdravil in drugih zdravstvenih proizvodov, vključno z vzpostavitvijo nacionalnih farmacevtskih laboratorijev, da bi zagotovili enak dostop do zdravljenja, zmanjšali pomanjkanje zdravil in odvisnost od farmacevtske industrije, zagotovili brezplačen dostop do inovativnega zdravljenja in izboljšali zdravljenje raka pri odraslih in otrocih; poleg tega poziva države članice, naj zagotovijo brezplačen dostop do zdravljenja in zdravil, ki jih uporabljajo pacienti z rakom, prek svojih javnih zdravstvenih storitev in razmislijo o zdravstvenih politikah, ki uporabnikom, starejšim od 65 let, kroničnim bolnikom in družinam v ekonomskih težavah omogočajo brezplačen dostop do zdravil;

| 81. | poziva Komisijo, naj revidira Direktivo 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (68) in Uredbo (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (69) (EMA), da bi okrepili okvir dovoljenj za promet, izboljšali razpoložljivost zdravil ter povečali konkurenčnost generičnih in podobnih bioloških zdravil; |
| --- | --- |

81.

poziva Komisijo, naj revidira Direktivo 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (68

69

| 82. | ugotavlja, da so pacienti z rakom pogosto prizadeti zaradi pomanjkanja zdravil in da so hude motnje pri zagotavljanju zdravljenja raka izjemno škodljive za njih, za njihove oskrbovalce in družine; poziva Komisijo in države članice, naj si skupaj prizadevajo preprečiti in obvladati pomanjkanja vseh zdravil in medicinskih izdelkov, še posebej zdravil proti raku, vključno s pomanjkanjem poceni esencialnih zdravil proti raku; podpira razvoj skupne košarice zdravil proti raku, ki jih včasih primanjkuje, da se pacientom zagotovi neprekinjen dostop do ustreznega zdravljenja na podlagi pregledno in ustrezno opredeljenih potreb pacientov; |
| --- | --- |

82.

ugotavlja, da so pacienti z rakom pogosto prizadeti zaradi pomanjkanja zdravil in da so hude motnje pri zagotavljanju zdravljenja raka izjemno škodljive za njih, za njihove oskrbovalce in družine; poziva Komisijo in države članice, naj si skupaj prizadevajo preprečiti in obvladati pomanjkanja vseh zdravil in medicinskih izdelkov, še posebej zdravil proti raku, vključno s pomanjkanjem poceni esencialnih zdravil proti raku; podpira razvoj skupne košarice zdravil proti raku, ki jih včasih primanjkuje, da se pacientom zagotovi neprekinjen dostop do ustreznega zdravljenja na podlagi pregledno in ustrezno opredeljenih potreb pacientov;

| 83. | poziva k okrepitvi in razpršitvi dobavne verige znotraj EU, zlasti tiste za zdravila proti raku, pozornemu spremljanju težav in vrzeli pri dobavi ter ustvarjanju strateške zaloge teh kritičnih zdravil, zdravilnih učinkovin in surovin, zlasti kjer je število dobaviteljev omejeno; poziva, naj se v farmacevtsko zakonodajo EU vključi pravna obveznost farmacevtskih družb, da Evropski agenciji za zdravila sporočajo informacije o ustreznih varnostnih zalogah esencialnih zdravil za zdravljenje raka; poudarja pomembno vlogo trajnostnih praks javnega naročanja pri preprečevanju pomanjkanja zdravil; poziva Komisijo, naj v okviru direktive o javnih naročilih (70) pripravi smernice, ki bodo v pomoč pri praksah v javnih naročilih na farmacevtskem področju za zdravila proti raku, zlasti glede izvajanja meril ekonomsko najugodnejše ponudbe, da se zagotovijo dolgoročna trajnost, konkurenčnost in zanesljivost oskrbe ter spodbudijo naložbe v proizvodnjo; |
| --- | --- |

83.

poziva k okrepitvi in razpršitvi dobavne verige znotraj EU, zlasti tiste za zdravila proti raku, pozornemu spremljanju težav in vrzeli pri dobavi ter ustvarjanju strateške zaloge teh kritičnih zdravil, zdravilnih učinkovin in surovin, zlasti kjer je število dobaviteljev omejeno; poziva, naj se v farmacevtsko zakonodajo EU vključi pravna obveznost farmacevtskih družb, da Evropski agenciji za zdravila sporočajo informacije o ustreznih varnostnih zalogah esencialnih zdravil za zdravljenje raka; poudarja pomembno vlogo trajnostnih praks javnega naročanja pri preprečevanju pomanjkanja zdravil; poziva Komisijo, naj v okviru direktive o javnih naročilih (70

| 84. | poudarja, da generična in podobna biološka zdravila omogočajo učinkovito in varno oskrbo raka, večjo konkurenco, inovacije ter prihranke za zdravstvene sisteme, hkrati pa izboljšujejo dostop do zdravil; poziva, naj se v evropski načrt za boj proti raku in v nacionalne strategije za raka vključi strateški cilj za aktivno spodbujanje uporabe zdravil brez patentne zaščite, kadar je to ustrezno in koristno za paciente; poudarja, da se njihovega vstopa na trg ne bi smelo ovirati ali z njim zavlačevati, njihov razvojni proces pa bi bilo treba spodbujati in financirati; poziva Komisijo, naj nemudoma zagotovi zdravo konkurenco po izteku pravic intelektualne lastnine, tako da zagotovi razpoložljivost podobnih bioloških zdravil takoj, ko je to mogoče, in odpravi vse ovire konkurence za dostop, npr. s patentnimi povezavami, prepovedjo praks podaljševanja pravic intelektualne lastnine, ki neupravičeno upočasnijo dostop pacientov do zdravil, ter omogočitvijo enotnega globalnega razvoja; |
| --- | --- |

84.

poudarja, da generična in podobna biološka zdravila omogočajo učinkovito in varno oskrbo raka, večjo konkurenco, inovacije ter prihranke za zdravstvene sisteme, hkrati pa izboljšujejo dostop do zdravil; poziva, naj se v evropski načrt za boj proti raku in v nacionalne strategije za raka vključi strateški cilj za aktivno spodbujanje uporabe zdravil brez patentne zaščite, kadar je to ustrezno in koristno za paciente; poudarja, da se njihovega vstopa na trg ne bi smelo ovirati ali z njim zavlačevati, njihov razvojni proces pa bi bilo treba spodbujati in financirati; poziva Komisijo, naj nemudoma zagotovi zdravo konkurenco po izteku pravic intelektualne lastnine, tako da zagotovi razpoložljivost podobnih bioloških zdravil takoj, ko je to mogoče, in odpravi vse ovire konkurence za dostop, npr. s patentnimi povezavami, prepovedjo praks podaljševanja pravic intelektualne lastnine, ki neupravičeno upočasnijo dostop pacientov do zdravil, ter omogočitvijo enotnega globalnega razvoja;

| 85. | meni, da bi morale države članice poenotiti vrednotenje zdravstvenih tehnologij; zato pozdravlja dogovor o uredbi o vrednotenju zdravstvenih tehnologij, ki sta ga 22. junija 2021 dosegla Evropski parlament in Svet, da bi podprla usklajeno ocenjevanje inovativnega diagnosticiranja in zdravljenja raka ter hitrejši dostop do njiju, ter meni, da bi lahko učinkovitejši postopek odločanja, poleg drugih ukrepov, prispeval k temu; pozdravlja dejstvo, da so zdravila za zdravljenje raka ena od prvih skupin zdravil, ki jih je treba skupaj oceniti v skladu z uredbo o vrednotenju zdravstvenih tehnologij; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za spodbujanje uvajanja in uporabe skupnih kliničnih ocen, ki jih je treba izvajati v skladu z uredbo; poudarja, da obstajajo orodja, ki jih uporablja Svetovna zdravstvena organizacija za vključevanje zdravil proti raku na svoj vzorčni seznam esencialnih zdravil; |
| --- | --- |

85.

meni, da bi morale države članice poenotiti vrednotenje zdravstvenih tehnologij; zato pozdravlja dogovor o uredbi o vrednotenju zdravstvenih tehnologij, ki sta ga 22. junija 2021 dosegla Evropski parlament in Svet, da bi podprla usklajeno ocenjevanje inovativnega diagnosticiranja in zdravljenja raka ter hitrejši dostop do njiju, ter meni, da bi lahko učinkovitejši postopek odločanja, poleg drugih ukrepov, prispeval k temu; pozdravlja dejstvo, da so zdravila za zdravljenje raka ena od prvih skupin zdravil, ki jih je treba skupaj oceniti v skladu z uredbo o vrednotenju zdravstvenih tehnologij; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za spodbujanje uvajanja in uporabe skupnih kliničnih ocen, ki jih je treba izvajati v skladu z uredbo; poudarja, da obstajajo orodja, ki jih uporablja Svetovna zdravstvena organizacija za vključevanje zdravil proti raku na svoj vzorčni seznam esencialnih zdravil;

| 86. | opozarja, da imajo vsi pacienti pravico do optimalnega zdravljenja, ne glede na finančna sredstva, spol, starost ali državljanstvo; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da obstajajo velike razlike v razpoložljivosti različnih terapij za zdravljenje raka in dostopu do njih, za kar je eden glavnih razlogov cenovna nedostopnost; zato vztraja, da je treba zagotoviti enak dostop do varnih, učinkovitih in cenovno ugodnih zdravil v EU, še posebej do zdravil proti raku; poziva države članice, naj razmislijo o skupnih pogajanjih o ceni s farmacevtskimi podjetji, v skladu s pobudo Beneluxa o farmacevtski politiki in izjavo iz Vallette; poziva Komisijo, naj pravično določanje cen in cenovno dostopnost novih načinov zdravljenja kot temeljni element vključi v evropski načrt za boj proti raku in evropsko strategijo za zdravila, zlasti tako, da določi pogojenost za javno financiranje EU (npr. program Obzorje Evropa in pobuda za inovativna zdravila) in zagotovi, da se upoštevajo javne naložbe v raziskave in razvoj ter da so zdravila, ki izhajajo iz javno financiranih raziskav, na voljo po pošteni in dostopni ceni; poudarja, da bi moralo to veljati tudi za zdravila, ki imajo korist od posebne regulativne ali tržne zaščite, kot so zdravila, razvita za zdravljenje redkega raka ali raka pri otrocih; poziva k večji preglednosti v farmacevtskem sistemu, zlasti v zvezi z elementi cen, merili za povračilo stroškov in dejanskimi (neto) cenami zdravil v različnih državah članicah, da bi zagotovili pravičnejše cene in javno odgovornost v farmacevtskem sektorju; |
| --- | --- |

86.

opozarja, da imajo vsi pacienti pravico do optimalnega zdravljenja, ne glede na finančna sredstva, spol, starost ali državljanstvo; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da obstajajo velike razlike v razpoložljivosti različnih terapij za zdravljenje raka in dostopu do njih, za kar je eden glavnih razlogov cenovna nedostopnost; zato vztraja, da je treba zagotoviti enak dostop do varnih, učinkovitih in cenovno ugodnih zdravil v EU, še posebej do zdravil proti raku; poziva države članice, naj razmislijo o skupnih pogajanjih o ceni s farmacevtskimi podjetji, v skladu s pobudo Beneluxa o farmacevtski politiki in izjavo iz Vallette; poziva Komisijo, naj pravično določanje cen in cenovno dostopnost novih načinov zdravljenja kot temeljni element vključi v evropski načrt za boj proti raku in evropsko strategijo za zdravila, zlasti tako, da določi pogojenost za javno financiranje EU (npr. program Obzorje Evropa in pobuda za inovativna zdravila) in zagotovi, da se upoštevajo javne naložbe v raziskave in razvoj ter da so zdravila, ki izhajajo iz javno financiranih raziskav, na voljo po pošteni in dostopni ceni; poudarja, da bi moralo to veljati tudi za zdravila, ki imajo korist od posebne regulativne ali tržne zaščite, kot so zdravila, razvita za zdravljenje redkega raka ali raka pri otrocih; poziva k večji preglednosti v farmacevtskem sistemu, zlasti v zvezi z elementi cen, merili za povračilo stroškov in dejanskimi (neto) cenami zdravil v različnih državah članicah, da bi zagotovili pravičnejše cene in javno odgovornost v farmacevtskem sektorju;

| 87. | se odločno zavzema za podaljšanje postopkov skupnega javnega naročanja, zlasti zdravil in načinov zdravljenja (zelo) redkih vrst raka in raka pri otrocih ter novih zdravil in načinov zdravljenja raka, diagnostičnih postopkov, dopolnilnih diagnostičnih testov ter cepiv za preprečevanje raka, kot sta cepivi proti HPV in hepatitisu B, da bi preprečili pomanjkanje in izboljšali cenovno dostopnost in dostop do zdravljenja raka na ravni EU; ugotavlja, da bi morali biti postopki javnega naročanja pregledni in izboljšati odzivni čas; poudarja, da skupna javna naročila ne smejo ovirati dostopa pacientov in zdravstvenih inovacij; |
| --- | --- |

87.

se odločno zavzema za podaljšanje postopkov skupnega javnega naročanja, zlasti zdravil in načinov zdravljenja (zelo) redkih vrst raka in raka pri otrocih ter novih zdravil in načinov zdravljenja raka, diagnostičnih postopkov, dopolnilnih diagnostičnih testov ter cepiv za preprečevanje raka, kot sta cepivi proti HPV in hepatitisu B, da bi preprečili pomanjkanje in izboljšali cenovno dostopnost in dostop do zdravljenja raka na ravni EU; ugotavlja, da bi morali biti postopki javnega naročanja pregledni in izboljšati odzivni čas; poudarja, da skupna javna naročila ne smejo ovirati dostopa pacientov in zdravstvenih inovacij;

| 88. | poziva Komisijo, naj podpre regulativni okvir, ki bo krepil spodbude za zdravljenje redkih vrst raka v EU za učinkovito odpravljanje obstoječih pomanjkljivosti; poudarja, da so patentni sistemi po vsem svetu oblikovani tako, da je izumitelju dovoljeno komercialno izkoriščati njegov patent v določenem časovnem obdobju, in sicer samo v času trajanja veljavnosti patenta, nato pa lahko izum prosto izkorišča vsak; poziva Komisijo, naj razvije nove ciljno usmerjene spodbude za zagotovitev pravičnega dostopa do zdravil proti raku tudi na področjih, kjer razvoj izdelkov sicer ne bi bil finančno vzdržen; |
| --- | --- |

88.

poziva Komisijo, naj podpre regulativni okvir, ki bo krepil spodbude za zdravljenje redkih vrst raka v EU za učinkovito odpravljanje obstoječih pomanjkljivosti; poudarja, da so patentni sistemi po vsem svetu oblikovani tako, da je izumitelju dovoljeno komercialno izkoriščati njegov patent v določenem časovnem obdobju, in sicer samo v času trajanja veljavnosti patenta, nato pa lahko izum prosto izkorišča vsak; poziva Komisijo, naj razvije nove ciljno usmerjene spodbude za zagotovitev pravičnega dostopa do zdravil proti raku tudi na področjih, kjer razvoj izdelkov sicer ne bi bil finančno vzdržen;

| 89. | poziva Komisijo, naj predloži predlog revizije Direktive Sveta 89/105/EGS o preglednosti ukrepov, ki urejajo določanje cen zdravil (71), da bi zagotovila učinkovit nadzor in popolno preglednost postopkov, ki se v državah članicah uporabljajo za določanje cen in višino povračila za zdravila, zlasti zdravila proti raku; spodbuja pristojne organe, naj zahtevajo, da farmacevtska podjetja pred izdajo dovoljenja za promet zagotovijo informacije o stroških za raziskave in razvoj, vključno s financiranjem iz javnih virov, pa tudi o davčnih ugodnostih in subvencijah, ki so jih prejela; zahteva, da se pri izračunu stroškov zdravil upošteva uporaba javnih sredstev; poziva Evropsko agencijo za zdravila (EMA), naj poveča število revizij, s katerimi se ocenjuje skladnost farmacevtskih podjetij z zahtevami glede preglednosti; |
| --- | --- |

89.

poziva Komisijo, naj predloži predlog revizije Direktive Sveta 89/105/EGS o preglednosti ukrepov, ki urejajo določanje cen zdravil (71

| 90. | ugotavlja, da je velik napredek na področju biologije razkril, da je rak krovni izraz za več kot 200 bolezni in da je mogoče z usmerjanjem zdravil v različne mutacije zagotoviti precizno ali personalizirano medicino; meni, da je precizna ali personalizirana medicina, ki zajema izbiro zdravljenja na podlagi individualnih tumorskih biomarkerjev, ki odražajo genotipe ali fenotipe, obetaven način za izboljšanje zdravljenja raka; zato poziva države članice, naj razvijajo personalizirano medicino po vsej EU s sodelovanjem med njimi in podpirajo uvajanje regionalnih platform za molekularno genetiko ter pacientom omogočijo enak in hiter dostop do napredne diagnostike in personaliziranega zdravljenja, ob tem pa v celoti spoštujejo zasebnost podatkov in zagotovijo, da so pacienti obveščeni o uporabi svojih zdravstvenih podatkov za raziskovalne namene; opozarja, da razdrobljenost in razvrščanje raka na podlagi specifičnih genotipov ne bi smelo voditi do tega, da bi jih umetno opredelili kot redke bolezni, da bi se povečalo finančno nadomestilo; |
| --- | --- |

90.

ugotavlja, da je velik napredek na področju biologije razkril, da je rak krovni izraz za več kot 200 bolezni in da je mogoče z usmerjanjem zdravil v različne mutacije zagotoviti precizno ali personalizirano medicino; meni, da je precizna ali personalizirana medicina, ki zajema izbiro zdravljenja na podlagi individualnih tumorskih biomarkerjev, ki odražajo genotipe ali fenotipe, obetaven način za izboljšanje zdravljenja raka; zato poziva države članice, naj razvijajo personalizirano medicino po vsej EU s sodelovanjem med njimi in podpirajo uvajanje regionalnih platform za molekularno genetiko ter pacientom omogočijo enak in hiter dostop do napredne diagnostike in personaliziranega zdravljenja, ob tem pa v celoti spoštujejo zasebnost podatkov in zagotovijo, da so pacienti obveščeni o uporabi svojih zdravstvenih podatkov za raziskovalne namene; opozarja, da razdrobljenost in razvrščanje raka na podlagi specifičnih genotipov ne bi smelo voditi do tega, da bi jih umetno opredelili kot redke bolezni, da bi se povečalo finančno nadomestilo;

| 91. | opozarja, da se v skladu s personalizirano medicino medicina in terapije na podlagi spola štejejo za učinkovite strategije pri zdravljenju raku, saj upoštevajo biološke, genetske in mišično-kostne razlike med moškimi in ženskami; poziva Komisijo in države članice, naj v skladu s priporočili zdravstvenih delavcev in zdravnikov olajšajo razvoj zdravljenja raka na podlagi spola; |
| --- | --- |

91.

opozarja, da se v skladu s personalizirano medicino medicina in terapije na podlagi spola štejejo za učinkovite strategije pri zdravljenju raku, saj upoštevajo biološke, genetske in mišično-kostne razlike med moškimi in ženskami; poziva Komisijo in države članice, naj v skladu s priporočili zdravstvenih delavcev in zdravnikov olajšajo razvoj zdravljenja raka na podlagi spola;

| 92. | pozdravlja projekt Genomika za javno zdravje in razvoj načrta za personalizirano preprečevanje v okviru evropskega načrta za boj proti raku, da bi opredelili vrzeli v raziskavah in inovacijah ter podprli pristop k evidentiranju vseh znanih bioloških anomalij, ki pripomorejo k dovzetnosti za raka, vključno z dednimi vrstami raka, ki predstavljajo med 5 in 10 % primerov raka; |
| --- | --- |

92.

pozdravlja projekt Genomika za javno zdravje in razvoj načrta za personalizirano preprečevanje v okviru evropskega načrta za boj proti raku, da bi opredelili vrzeli v raziskavah in inovacijah ter podprli pristop k evidentiranju vseh znanih bioloških anomalij, ki pripomorejo k dovzetnosti za raka, vključno z dednimi vrstami raka, ki predstavljajo med 5 in 10 % primerov raka;

| 93. | poziva, naj se začne čim prej v celoti uporabljati Uredba (EU) št. 536/2014 z dne 16. aprila 2014 o kliničnem preskušanju zdravil za uporabo v humani medicini (72); meni, da bi uporaba uredbe spodbudila začetek velikih kliničnih preskušanj po vsej Evropi, ki bi se na evropski ravni izvajala na usklajen, učinkovit in koordiniran način, s čimer bi spodbudili raziskave zdravil proti raku ter izboljšali kakovost življenja pacientov z rakom in njihovih družin; poleg tega meni, da bi bilo treba uredbo dosledno uporabljati v vseh državah članicah, da bi racionalizirali postopke za izvajanje kliničnih preskušanj; poudarja, da je pomembno opraviti nov pregled možnosti za zmanjšanje upravne obremenitve, povezane s kliničnimi preskušanji, poziva k dolgoročnemu učenju iz izkušenj, pridobljenih med pandemijo covida-19, o prihodnjih oblikah mednarodnega sodelovanja pri preskušanjih in izmenjave informacij o njih; |
| --- | --- |

93.

poziva, naj se začne čim prej v celoti uporabljati Uredba (EU) št. 536/2014 z dne 16. aprila 2014 o kliničnem preskušanju zdravil za uporabo v humani medicini (72

| 94. | poudarja, da je lahko shema PRIME, ki jo je začela izvajati Evropska agencija za zdravila, odlično orodje za okrepitev podpore za razvoj inovativnih onkoloških zdravil, da bodo prej prišla do pacientov; |
| --- | --- |

94.

poudarja, da je lahko shema PRIME, ki jo je začela izvajati Evropska agencija za zdravila, odlično orodje za okrepitev podpore za razvoj inovativnih onkoloških zdravil, da bodo prej prišla do pacientov;

| 95. | poziva k bolj trajnostnemu okolju, vključno v zvezi s finančno podporo, za izvajanje raziskav in analizo obstoječih raziskav o spreminjanju namena uporabe zdravil za zdravljenje raka, zlasti kadar jih izvajajo tretje osebe brez komercialnih namenov, in k pripravi dodatnega projekta, v katerem bi se za hitro preskušanje že obstoječih molekul in novih kombinacij zdravil uporabljalo visokozmogljivostno računalništvo, najprej za velike neizpolnjene potrebe, kot je zdravljenje raka s slabo prognozo, metastaznih rakov in redkih vrst raka; |
| --- | --- |

95.

poziva k bolj trajnostnemu okolju, vključno v zvezi s finančno podporo, za izvajanje raziskav in analizo obstoječih raziskav o spreminjanju namena uporabe zdravil za zdravljenje raka, zlasti kadar jih izvajajo tretje osebe brez komercialnih namenov, in k pripravi dodatnega projekta, v katerem bi se za hitro preskušanje že obstoječih molekul in novih kombinacij zdravil uporabljalo visokozmogljivostno računalništvo, najprej za velike neizpolnjene potrebe, kot je zdravljenje raka s slabo prognozo, metastaznih rakov in redkih vrst raka;

| 96. | poudarja, da je pomembno obravnavati vprašanje nenamenske uporabe zdravil, vključno s poceni zdravili in zdravili, ki se uporabljajo proti redkim vrstam raka; poziva Komisijo, naj analizira trenutne razmere na področju nenamenske uporabe zdravil; |
| --- | --- |

96.

poudarja, da je pomembno obravnavati vprašanje nenamenske uporabe zdravil, vključno s poceni zdravili in zdravili, ki se uporabljajo proti redkim vrstam raka; poziva Komisijo, naj analizira trenutne razmere na področju nenamenske uporabe zdravil;

| 97. | priznava, da bodo za številne prihajajoče tehnologije potrebna kompleksna pravila (npr. celične in genske terapije); meni, da bi morala Unija financirati, spodbujati in zagotoviti regulativni postopek, ki bi aktivno spodbujal raziskave in inovacije, tako da bi predvidel potrebe raziskovalcev v akademski, industrijski in klinični sferi, jih aktivno obveščal o regulativnih postopkih in vodil skoznje, pripravil podlago za prihodnje tehnologije in ocenjevalne tehnologije korak za korakom ter spodbujal vstop varnih in učinkovitih novih načinov zdravljenja na trg; |
| --- | --- |

97.

priznava, da bodo za številne prihajajoče tehnologije potrebna kompleksna pravila (npr. celične in genske terapije); meni, da bi morala Unija financirati, spodbujati in zagotoviti regulativni postopek, ki bi aktivno spodbujal raziskave in inovacije, tako da bi predvidel potrebe raziskovalcev v akademski, industrijski in klinični sferi, jih aktivno obveščal o regulativnih postopkih in vodil skoznje, pripravil podlago za prihodnje tehnologije in ocenjevalne tehnologije korak za korakom ter spodbujal vstop varnih in učinkovitih novih načinov zdravljenja na trg;

| 98. | ponovno poudarja, da je pomembno pridobivati in sporočati trdne dokaze o profilih učinkovitosti in varnosti zdravil, tako v kliničnih preskušanjih kot tudi v naknadnih študijah po vstopu na trg; podpira razvoj kliničnih preskušanj v zvezi z uporabo novih in cenovno dostopnih zdravil proti raku pri odraslih in otrocih; podpira razvoj policentričnih kliničnih preskušanj po vsej Evropi za odkrivanje izboljšanih načinov zdravljenja in oskrbe pacientov, vključno z otroki in starejšimi; poudarja, da morajo organi zagotoviti preglednost, skladnost z zahtevami glede izvajanja študij ter zgodnje sporočanje ustreznih podatkov Evropski agenciji za zdravila in splošni javnosti; |
| --- | --- |

98.

ponovno poudarja, da je pomembno pridobivati in sporočati trdne dokaze o profilih učinkovitosti in varnosti zdravil, tako v kliničnih preskušanjih kot tudi v naknadnih študijah po vstopu na trg; podpira razvoj kliničnih preskušanj v zvezi z uporabo novih in cenovno dostopnih zdravil proti raku pri odraslih in otrocih; podpira razvoj policentričnih kliničnih preskušanj po vsej Evropi za odkrivanje izboljšanih načinov zdravljenja in oskrbe pacientov, vključno z otroki in starejšimi; poudarja, da morajo organi zagotoviti preglednost, skladnost z zahtevami glede izvajanja študij ter zgodnje sporočanje ustreznih podatkov Evropski agenciji za zdravila in splošni javnosti;

| 99. | je seznanjen z zakonodajnim predlogom Komisije o ustanovitvi organa za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere (HERA); ugotavlja, da bi Komisija do leta 2023 in nato vsaki dve leti morala izvajati poglobljen pregled izvajanja dejavnosti organa HERA, vključno z njegovo strukturo, upravljanjem, financiranjem in človeškimi viri; pri teh pregledih je treba obravnavati zlasti katero koli potrebo po spremembi strukture organa, med drugim tudi možnost njegove nadgraditve v samostojno agencijo, spremembe njegovega mandata in razumevanja finančnih posledic tovrstnih sprememb; Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o ugotovitvah teh pregledov, ki bi morale biti objavljene; tem pregledom bi bilo treba po potrebi priložiti zakonodajni predlog za obravnavo navedenih vprašanj, ob polnem spoštovanju vloge Evropskega parlamenta kot sozakonodajalca; meni, da če bo organ HERA nadgrajen v samostojno agencijo, bi ta lahko predvideval, spodbujal, sorazvijala in omogočala hiter, enak in trajnosten dostop do onkoloških inovacij za paciente z rakom, vključno z diagnostičnimi postopki in dopolnilnimi diagnostičnimi testi; meni, da bi ta organ dolgoročno lahko tesno sodeloval z javnimi in zasebnimi subjekti pri načrtovanju, usklajevanju in izgradnji ekosistema zasebnih in javnih zmogljivosti, ki bo lahko zagotovil primeren okvir za izredne razmere za dostop EU do ključnih surovin v primeru motenj v svetovnih dobavnih verigah; |
| --- | --- |

99.

je seznanjen z zakonodajnim predlogom Komisije o ustanovitvi organa za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere (HERA); ugotavlja, da bi Komisija do leta 2023 in nato vsaki dve leti morala izvajati poglobljen pregled izvajanja dejavnosti organa HERA, vključno z njegovo strukturo, upravljanjem, financiranjem in človeškimi viri; pri teh pregledih je treba obravnavati zlasti katero koli potrebo po spremembi strukture organa, med drugim tudi možnost njegove nadgraditve v samostojno agencijo, spremembe njegovega mandata in razumevanja finančnih posledic tovrstnih sprememb; Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o ugotovitvah teh pregledov, ki bi morale biti objavljene; tem pregledom bi bilo treba po potrebi priložiti zakonodajni predlog za obravnavo navedenih vprašanj, ob polnem spoštovanju vloge Evropskega parlamenta kot sozakonodajalca; meni, da če bo organ HERA nadgrajen v samostojno agencijo, bi ta lahko predvideval, spodbujal, sorazvijala in omogočala hiter, enak in trajnosten dostop do onkoloških inovacij za paciente z rakom, vključno z diagnostičnimi postopki in dopolnilnimi diagnostičnimi testi; meni, da bi ta organ dolgoročno lahko tesno sodeloval z javnimi in zasebnimi subjekti pri načrtovanju, usklajevanju in izgradnji ekosistema zasebnih in javnih zmogljivosti, ki bo lahko zagotovil primeren okvir za izredne razmere za dostop EU do ključnih surovin v primeru motenj v svetovnih dobavnih verigah;

| 100. | poudarja, da je treba spodbujati inovativnost življenjsko pomembnega zdravljenja raka; zato poziva Komisijo, naj oblikuje okvir za zakonodajo o zdravilih za onkološka zdravila in terapije, ki bo spodbujal dejanske prelomne inovacije namesto zdravil in ne le novih različic obstoječih zdravil, ki vsebujejo le drugo snov, ki se uporablja na isti način in ne prinaša večjih koristi (tako imenovana zdravila „me too“), ali izredno dragih zdravil, ki pacientom prinašajo le manjše izboljšave; poziva k velikemu konzorciju javnih organov, zasebnih podjetij in nevladnih organizacij, vključno z združenji pacientov in preživelih ter akademikov, ki bi si skupaj prizadevali za zagotavljanje dostopnosti in cenovne ugodnosti možnosti zdravljenja raka, za katere so potrebne zapletene tehnologije, kot sta celična terapija (T-celična terapija s himernim antigenskim receptorjem), genska terapija, adoptivna imunoterapija z uporabo ekstraktov tumorskega genoma (informacijska RNA) in nanotehnologij; poudarja, da se morajo EU in države članice po najboljših močeh potruditi, da bi financirale trenutno razpoložljive terapije, pa tudi podprle razvoj stroškovno učinkovitejših vrst zdravljenja, da bi olajšale širšo uporabo inovativnih terapij; meni, da se bo z zmanjšanjem stroškov najinovativnejših in najučinkovitejših terapij povečala njihova razpoložljivost v korist pacientov v EU in zunaj nje; poziva, naj se zagotovi enak dostop do inovativnih terapij tako v gosto poseljenih mestnih regijah kot tudi na manjših, podeželskih ali oddaljenih območjih; |
| --- | --- |

100.

poudarja, da je treba spodbujati inovativnost življenjsko pomembnega zdravljenja raka; zato poziva Komisijo, naj oblikuje okvir za zakonodajo o zdravilih za onkološka zdravila in terapije, ki bo spodbujal dejanske prelomne inovacije namesto zdravil in ne le novih različic obstoječih zdravil, ki vsebujejo le drugo snov, ki se uporablja na isti način in ne prinaša večjih koristi (tako imenovana zdravila „me too“), ali izredno dragih zdravil, ki pacientom prinašajo le manjše izboljšave; poziva k velikemu konzorciju javnih organov, zasebnih podjetij in nevladnih organizacij, vključno z združenji pacientov in preživelih ter akademikov, ki bi si skupaj prizadevali za zagotavljanje dostopnosti in cenovne ugodnosti možnosti zdravljenja raka, za katere so potrebne zapletene tehnologije, kot sta celična terapija (T-celična terapija s himernim antigenskim receptorjem), genska terapija, adoptivna imunoterapija z uporabo ekstraktov tumorskega genoma (informacijska RNA) in nanotehnologij; poudarja, da se morajo EU in države članice po najboljših močeh potruditi, da bi financirale trenutno razpoložljive terapije, pa tudi podprle razvoj stroškovno učinkovitejših vrst zdravljenja, da bi olajšale širšo uporabo inovativnih terapij; meni, da se bo z zmanjšanjem stroškov najinovativnejših in najučinkovitejših terapij povečala njihova razpoložljivost v korist pacientov v EU in zunaj nje; poziva, naj se zagotovi enak dostop do inovativnih terapij tako v gosto poseljenih mestnih regijah kot tudi na manjših, podeželskih ali oddaljenih območjih;

IIIc. Enak dostop do večdisciplinarne in kakovostne onkološke oskrbe: za boljše odzivanje na vpliv zdravstvenih kriz na paciente z rakom

IIIc. Enak dostop do večdisciplinarne in kakovostne onkološke oskrbe: za boljše odzivanje na vpliv zdravstvenih kriz na paciente z rakom

| 101. | poudarja, da je kriza zaradi covida-19 imela in še vedno ima velik vpliv na preživetje pacientov z rakom ter kakovost življenja na vseh stopnjah bolezni, in sicer zaradi zakasnitev pri preprečevalnih dejavnostih, kot so cepljenje, odlogi pri preprečevalnih shemah, kliničnih preskušanjih, presejanjih, napotitvah, diagnozah, kirurških posegih in zdravljenju, pomanjkanja zalog zdravil in drugih medicinskih proizvodov, pomanjkanja specializirane delovne sile, slabe komunikacije z zdravstvenimi strokovnjaki in strahu pacientov pred okužbo; poudarja dokaze, ki kažejo, da so zdravniki v prvem letu pandemije pregledali 1,5 milijona manj pacientov z rakom, po ocenah ni bilo izvedenih 100 milijonov presejalnih testov za raka in zato kot posledica pandemije covida-19 rak morda ni bil diagnosticiran pri milijonu prebivalcev EU (73); |
| --- | --- |

101.

poudarja, da je kriza zaradi covida-19 imela in še vedno ima velik vpliv na preživetje pacientov z rakom ter kakovost življenja na vseh stopnjah bolezni, in sicer zaradi zakasnitev pri preprečevalnih dejavnostih, kot so cepljenje, odlogi pri preprečevalnih shemah, kliničnih preskušanjih, presejanjih, napotitvah, diagnozah, kirurških posegih in zdravljenju, pomanjkanja zalog zdravil in drugih medicinskih proizvodov, pomanjkanja specializirane delovne sile, slabe komunikacije z zdravstvenimi strokovnjaki in strahu pacientov pred okužbo; poudarja dokaze, ki kažejo, da so zdravniki v prvem letu pandemije pregledali 1,5 milijona manj pacientov z rakom, po ocenah ni bilo izvedenih 100 milijonov presejalnih testov za raka in zato kot posledica pandemije covida-19 rak morda ni bil diagnosticiran pri milijonu prebivalcev EU (73

| 102. | meni, da je bila pandemija covida-19 resnični stresni test za zdravstvene sisteme EU; poudarja, da bi se morali iz nje naučiti predvsem, da je treba vlagati v sektor javnega zdravstva in pripraviti strategijo za izredne razmere, ki bi državam članicam omogočila usklajen odziv v času morebitnih prihodnjih zdravstvenih kriz; poudarja, da so med zdravstveno krizo zlasti izpostavljene ranljive skupine, vključno s pacienti z rakom; poudarja, da bi morali biti posebni ukrepi v okviru te strategije za izredne razmere usmerjeni na zaščito ranljivih skupin, vključno s pacienti z rakom, ki ne morejo čakati na konec krize; poudarja, da bi morali posebni ukrepi podpirati razvoj, proizvodnjo in ustvarjanje zalog izdelkov za zaščito teh ranljivih skupin; |
| --- | --- |

102.

meni, da je bila pandemija covida-19 resnični stresni test za zdravstvene sisteme EU; poudarja, da bi se morali iz nje naučiti predvsem, da je treba vlagati v sektor javnega zdravstva in pripraviti strategijo za izredne razmere, ki bi državam članicam omogočila usklajen odziv v času morebitnih prihodnjih zdravstvenih kriz; poudarja, da so med zdravstveno krizo zlasti izpostavljene ranljive skupine, vključno s pacienti z rakom; poudarja, da bi morali biti posebni ukrepi v okviru te strategije za izredne razmere usmerjeni na zaščito ranljivih skupin, vključno s pacienti z rakom, ki ne morejo čakati na konec krize; poudarja, da bi morali posebni ukrepi podpirati razvoj, proizvodnjo in ustvarjanje zalog izdelkov za zaščito teh ranljivih skupin;

| 103. | poziva Komisijo in države članice, naj prek ustreznih registrov skrbno zbirajo podatke za spremljanje učinkov cepiv proti covidu-19 na ranljivo prebivalstvo, vključno s pacienti z rakom, in njihovega posledičnega imunskega odziva; |
| --- | --- |

103.

poziva Komisijo in države članice, naj prek ustreznih registrov skrbno zbirajo podatke za spremljanje učinkov cepiv proti covidu-19 na ranljivo prebivalstvo, vključno s pacienti z rakom, in njihovega posledičnega imunskega odziva;

| 104. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je med pandemijo covida-19 že prej obstoječe pomanjkanje delovne sile v zdravstvu še povečalo; priznava, da je nujno zagotoviti zadostno število zdravstvenih strokovnjakov, specializiranih za oskrbo raka; ponavlja, da bi morali biti posebni ukrepi v okviru strategije za izredne razmere usmerjeni na reševanje primanjkljaja delovne sile z zaposlovanjem zdravstvenih strokovnjakov v osnovnem in specializiranem zdravstvu in njihovim preusposabljanjem, če gre za strokovnjake na drugih področjih; predlaga, da bi lahko register neenakosti v raku lahko služil kot orodje za merjenje že prej obstoječega pomanjkanja delovne sile in poročanje o njem; poudarja, da so potrebni novi pristopi za zdravstvo, osredotočeno na človeka, da se zagotovi dostop do diagnostike, terapevtike in kakovostnih javnih zdravstvenih storitev za vse; poudarja, da si je treba prizadevati za mešanico znanj in spretnosti, da bi optimizirali odziv na potrebe po osebju v zdravstvenem sektorju; v zvezi s tem podpira izmenjavo dobrih praks med državami članicami; poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo spletne platforme za usposabljanje zdravstvenega osebja, kot so oskrbovalci, ter vzpostavljanje programov terapevtske oskrbe za pridobivanje kvalifikacij in priznavanje kompetenc; |
| --- | --- |

104.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je med pandemijo covida-19 že prej obstoječe pomanjkanje delovne sile v zdravstvu še povečalo; priznava, da je nujno zagotoviti zadostno število zdravstvenih strokovnjakov, specializiranih za oskrbo raka; ponavlja, da bi morali biti posebni ukrepi v okviru strategije za izredne razmere usmerjeni na reševanje primanjkljaja delovne sile z zaposlovanjem zdravstvenih strokovnjakov v osnovnem in specializiranem zdravstvu in njihovim preusposabljanjem, če gre za strokovnjake na drugih področjih; predlaga, da bi lahko register neenakosti v raku lahko služil kot orodje za merjenje že prej obstoječega pomanjkanja delovne sile in poročanje o njem; poudarja, da so potrebni novi pristopi za zdravstvo, osredotočeno na človeka, da se zagotovi dostop do diagnostike, terapevtike in kakovostnih javnih zdravstvenih storitev za vse; poudarja, da si je treba prizadevati za mešanico znanj in spretnosti, da bi optimizirali odziv na potrebe po osebju v zdravstvenem sektorju; v zvezi s tem podpira izmenjavo dobrih praks med državami članicami; poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo spletne platforme za usposabljanje zdravstvenega osebja, kot so oskrbovalci, ter vzpostavljanje programov terapevtske oskrbe za pridobivanje kvalifikacij in priznavanje kompetenc;

| 105. | obžaluje, da se pacienti še vedno soočajo s številnimi težavami pri dostopu do kakovostnih storitev javnega zdravstva, ker v številnih oddelkih za onkologijo v javnih bolnišnicah primanjkuje delovne sile in zmogljivosti; zato poziva k ustanovitvi visokokakovostnih oddelkov za radioterapijo in sodobnih onkoloških centrov v javnih bolnišnicah na podlagi evropskih smernic in v skladu z najnovejšimi znanstvenimi dokazi; |
| --- | --- |

105.

obžaluje, da se pacienti še vedno soočajo s številnimi težavami pri dostopu do kakovostnih storitev javnega zdravstva, ker v številnih oddelkih za onkologijo v javnih bolnišnicah primanjkuje delovne sile in zmogljivosti; zato poziva k ustanovitvi visokokakovostnih oddelkov za radioterapijo in sodobnih onkoloških centrov v javnih bolnišnicah na podlagi evropskih smernic in v skladu z najnovejšimi znanstvenimi dokazi;

| 106. | poziva države članice in ustrezne organe, naj priznajo ključno vlogo neformalnih oskrbovalcev, jih vključijo v zdravstvene in oskrbovalne ekipe ter jih opolnomočijo z možnostjo, da se o razpoložljivih podpornih ukrepih odločajo na podlagi informacij ob podpori zdravstvenega osebja; priznava, da se je zaradi pandemije zaostril položaj neformalnih oskrbovalcev, ki imajo ključno vlogo, saj pacientom z rakom zagotavljajo večino dnevne oskrbe, in ki se soočajo z jasnim pomanjkanjem praktične in politične podpore, tudi glede socialnih pravic, usposabljanja, psihološke pomoči, informacij ali priznanja; opozarja na visok odstotni delež neformalnih oskrbovalcev v prebivalstvu EU ter na neenakosti med državami članicami pri podpori, ki so je deležni, in priznavanju njihovih pravic; poziva Komisijo, naj razmisli o formalni ureditvi neformalne oskrbe, s katero bi zagotovili priznanje minimalnega standarda pravic, zlasti za tiste, ki zagotavljajo dolgoročno oskrbo; |
| --- | --- |

106.

poziva države članice in ustrezne organe, naj priznajo ključno vlogo neformalnih oskrbovalcev, jih vključijo v zdravstvene in oskrbovalne ekipe ter jih opolnomočijo z možnostjo, da se o razpoložljivih podpornih ukrepih odločajo na podlagi informacij ob podpori zdravstvenega osebja; priznava, da se je zaradi pandemije zaostril položaj neformalnih oskrbovalcev, ki imajo ključno vlogo, saj pacientom z rakom zagotavljajo večino dnevne oskrbe, in ki se soočajo z jasnim pomanjkanjem praktične in politične podpore, tudi glede socialnih pravic, usposabljanja, psihološke pomoči, informacij ali priznanja; opozarja na visok odstotni delež neformalnih oskrbovalcev v prebivalstvu EU ter na neenakosti med državami članicami pri podpori, ki so je deležni, in priznavanju njihovih pravic; poziva Komisijo, naj razmisli o formalni ureditvi neformalne oskrbe, s katero bi zagotovili priznanje minimalnega standarda pravic, zlasti za tiste, ki zagotavljajo dolgoročno oskrbo;

| 107. | zagovarja razvoj digitalnega zdravstvenega komunikacijskega kanala za spremljanje simptomov na daljavo ter zagotavljanje nadaljnjega zdravljenja raka pri oskrbi zunaj bolnišnice; poziva, naj se zagotovi trajen dostop do zdravstvenih posvetov, psihosocialnih storitev in stiki med pacientom in zdravstvenim osebjem ter med lečečim zdravstvenim delavcem in pacientovo družino, s pomočjo telemedicine in nege na daljavo ter njihovo vključitvijo v sisteme zdravstvene oskrbe v bolnišničnih okoljih, v katerih ni nevarnosti za zdravje, ali v lekarnah, če je to možno in varno; poziva, naj se spodbuja razvoj terapevtike, ki lahko podpre prehod na oskrbo na domu; |
| --- | --- |

107.

zagovarja razvoj digitalnega zdravstvenega komunikacijskega kanala za spremljanje simptomov na daljavo ter zagotavljanje nadaljnjega zdravljenja raka pri oskrbi zunaj bolnišnice; poziva, naj se zagotovi trajen dostop do zdravstvenih posvetov, psihosocialnih storitev in stiki med pacientom in zdravstvenim osebjem ter med lečečim zdravstvenim delavcem in pacientovo družino, s pomočjo telemedicine in nege na daljavo ter njihovo vključitvijo v sisteme zdravstvene oskrbe v bolnišničnih okoljih, v katerih ni nevarnosti za zdravje, ali v lekarnah, če je to možno in varno; poziva, naj se spodbuja razvoj terapevtike, ki lahko podpre prehod na oskrbo na domu;

| 108. | poziva k boljši komunikaciji med zdravstvenimi strokovnjaki, pacienti, osebami, ki so preživele raka, oskrbovalci, starši in javnimi organi glede učinkovitosti in varnosti ukrepov na področju zdravstvenega varstva, zlasti na področju presejanja, diagnosticiranja in zdravljenja raka ter povečanju števila kampanj za ozaveščanje v času kriz; |
| --- | --- |

108.

poziva k boljši komunikaciji med zdravstvenimi strokovnjaki, pacienti, osebami, ki so preživele raka, oskrbovalci, starši in javnimi organi glede učinkovitosti in varnosti ukrepov na področju zdravstvenega varstva, zlasti na področju presejanja, diagnosticiranja in zdravljenja raka ter povečanju števila kampanj za ozaveščanje v času kriz;

| 109. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo evropske načrte za preprečevanje in obvladovanje kot del usklajene in celovite krizne strategije, da bi preprečile in odpravile pomanjkanje zdravil, pripomočkov, izdelkov in osebja v času zdravstvenih kriz; poudarja odgovornosti, ki jih imajo imetniki dovoljenja za promet in distributerji na debelo v skladu z ustrezno zakonodajo EU; |
| --- | --- |

109.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo evropske načrte za preprečevanje in obvladovanje kot del usklajene in celovite krizne strategije, da bi preprečile in odpravile pomanjkanje zdravil, pripomočkov, izdelkov in osebja v času zdravstvenih kriz; poudarja odgovornosti, ki jih imajo imetniki dovoljenja za promet in distributerji na debelo v skladu z ustrezno zakonodajo EU;

IV.   Močna podpora za paciente z rakom, osebe, ki so preživele raka, in oskrbovalce

Močna podpora za paciente z rakom, osebe, ki so preživele raka, in oskrbovalce

| 110. | poudarja, da pacienti z rakom v vsakdanjem življenju ne bi smeli biti dvakratno prikrajšani; poziva k sprejetju direktive o preprečevanju diskriminacije in tudi k pravičnemu ter enakemu izvajanju direktiv o finančnih storitvah, kot je direktiva o potrošniških kreditnih pogodbah (74), brez kakršne koli diskriminatorne obravnave pacientov z rakom in oseb, ki so preživele raka; |
| --- | --- |

110.

poudarja, da pacienti z rakom v vsakdanjem življenju ne bi smeli biti dvakratno prikrajšani; poziva k sprejetju direktive o preprečevanju diskriminacije in tudi k pravičnemu ter enakemu izvajanju direktiv o finančnih storitvah, kot je direktiva o potrošniških kreditnih pogodbah (74

| 111. | poudarja, da se je treba pri naraščajočem številu kroničnih bolnikov, pri katerih bolezni ni mogoče pozdraviti, jih je pa mogoče za več let stabilizirati, osredotočiti na kakovost življenja; poudarja pomembnost posebnih priporočil EU za izboljšanje kakovosti življenja pacientov in oseb, ki so preživele raka, med drugim s podporno oskrbo, vključeno v oskrbo raka med celotnim trajanjem bolezni od diagnoze naprej (vključno z lajšanjem bolečin, psihološkimi storitvami, prilagojeno fizično aktivnostjo, dopolnilnimi terapijami, prehransko podporo, socialno pomočjo, ki vključuje vsakodnevne naloge, kot so pomoč v gospodinjstvu in otroško varstvo, dostopom do reproduktivnega zdravja in povrnitve estetske celovitosti) ter dostopom do specializiranih podpornih centrov; poziva države članice k priznanju posledic (telesne invalidnosti ali intelektualne oviranosti) in tudi družbene diskriminacije, med drugim na delovnem mestu; poziva Komisijo, naj predlaga smernice za države članice, da bi se obravnavala pomembnost vzpostavitve celovitih sistemov kritja, ki bi zagotavljali izpolnjevanje teh potreb; priznava, da je rak finančno obremenjujoča bolezen, in to ne le z vidika zdravljenja; poziva Komisijo, naj vzpostavi platformo za izmenjavo najboljših praks v paliativni oskrbi in podporo raziskav na tem področju; |
| --- | --- |

111.

poudarja, da se je treba pri naraščajočem številu kroničnih bolnikov, pri katerih bolezni ni mogoče pozdraviti, jih je pa mogoče za več let stabilizirati, osredotočiti na kakovost življenja; poudarja pomembnost posebnih priporočil EU za izboljšanje kakovosti življenja pacientov in oseb, ki so preživele raka, med drugim s podporno oskrbo, vključeno v oskrbo raka med celotnim trajanjem bolezni od diagnoze naprej (vključno z lajšanjem bolečin, psihološkimi storitvami, prilagojeno fizično aktivnostjo, dopolnilnimi terapijami, prehransko podporo, socialno pomočjo, ki vključuje vsakodnevne naloge, kot so pomoč v gospodinjstvu in otroško varstvo, dostopom do reproduktivnega zdravja in povrnitve estetske celovitosti) ter dostopom do specializiranih podpornih centrov; poziva države članice k priznanju posledic (telesne invalidnosti ali intelektualne oviranosti) in tudi družbene diskriminacije, med drugim na delovnem mestu; poziva Komisijo, naj predlaga smernice za države članice, da bi se obravnavala pomembnost vzpostavitve celovitih sistemov kritja, ki bi zagotavljali izpolnjevanje teh potreb; priznava, da je rak finančno obremenjujoča bolezen, in to ne le z vidika zdravljenja; poziva Komisijo, naj vzpostavi platformo za izmenjavo najboljših praks v paliativni oskrbi in podporo raziskav na tem področju;

| 112. | poziva Komisijo, naj razmisli o evropski strategiji o oskrbi in negi, da bi zagotovili ustrezno, dostopno in visokokakovostno dolgoročno oskrbo; |
| --- | --- |

112.

poziva Komisijo, naj razmisli o evropski strategiji o oskrbi in negi, da bi zagotovili ustrezno, dostopno in visokokakovostno dolgoročno oskrbo;

| 113. | poudarja, da lahko znanstveno priznana integrativna medicina, ki jo odobrijo javni zdravstveni organi, pomaga pacientom pri vzporednih učinkih različnih bolezni in njihovega zdravljenja, kot v primeru raka; poudarja, da je treba razviti holističen, integrativen in na pacienta osredotočen pristop ter po potrebi spodbujati dopolnilno uporabo tovrstnih terapij pod nadzorom zdravstvenega osebja; |
| --- | --- |

113.

poudarja, da lahko znanstveno priznana integrativna medicina, ki jo odobrijo javni zdravstveni organi, pomaga pacientom pri vzporednih učinkih različnih bolezni in njihovega zdravljenja, kot v primeru raka; poudarja, da je treba razviti holističen, integrativen in na pacienta osredotočen pristop ter po potrebi spodbujati dopolnilno uporabo tovrstnih terapij pod nadzorom zdravstvenega osebja;

| 114. | poudarja, da lahko slaba prehranjenost ovira rezultate zdravljenja raka, zato je za oskrbo raka bistvena optimalna prehranska oskrba; poziva države članice, naj oblikujejo priporočila za vključitev klinične prehrane v vse vidike oskrbe raka, vključno z zdravljenjem, podporo in raziskavami; meni, da bi moral dietetik specialist v okviru večdisciplinarne ekipe zagotoviti klinično prehransko podporo bolnikom z rakom; pozdravlja načrtovano medspecialistično usposabljanje na področju prehranske podpore in poziva Komisijo ter države članice, naj pripravijo minimalne standarde za nadaljnje usposabljanje o prehranski oskrbi za večdisciplinarno delovno silo; priporoča, naj bo obravnava prehrane celovit in etičen del vseh kliničnih raziskav v zvezi s pacienti z rakom; priporoča tudi, naj se pravilna prehranska podpora vključi v listino pravic pacientov z rakom; |
| --- | --- |

114.

poudarja, da lahko slaba prehranjenost ovira rezultate zdravljenja raka, zato je za oskrbo raka bistvena optimalna prehranska oskrba; poziva države članice, naj oblikujejo priporočila za vključitev klinične prehrane v vse vidike oskrbe raka, vključno z zdravljenjem, podporo in raziskavami; meni, da bi moral dietetik specialist v okviru večdisciplinarne ekipe zagotoviti klinično prehransko podporo bolnikom z rakom; pozdravlja načrtovano medspecialistično usposabljanje na področju prehranske podpore in poziva Komisijo ter države članice, naj pripravijo minimalne standarde za nadaljnje usposabljanje o prehranski oskrbi za večdisciplinarno delovno silo; priporoča, naj bo obravnava prehrane celovit in etičen del vseh kliničnih raziskav v zvezi s pacienti z rakom; priporoča tudi, naj se pravilna prehranska podpora vključi v listino pravic pacientov z rakom;

| 115. | odločno poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo vsi pacienti z rakom v celoti obveščeni o možnosti postopkov za ohranitev plodnosti pred začetkom aktivnega zdravljenja; poziva k oblikovanju smernic na ravni EU za zdravstvene delavce, v katerih bi določili starost, pri kateri morajo biti pacienti z rakom obveščeni o razpoložljivosti postopkov reproduktivnega zdravja; poleg tega spodbuja države članice, naj vsem pacientom z rakom, ki jih krije obvezno nacionalno zdravstveno zavarovanje, povrnejo stroške teh storitev iz shem nacionalnega zdravstvenega zavarovanja; |
| --- | --- |

115.

odločno poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo vsi pacienti z rakom v celoti obveščeni o možnosti postopkov za ohranitev plodnosti pred začetkom aktivnega zdravljenja; poziva k oblikovanju smernic na ravni EU za zdravstvene delavce, v katerih bi določili starost, pri kateri morajo biti pacienti z rakom obveščeni o razpoložljivosti postopkov reproduktivnega zdravja; poleg tega spodbuja države članice, naj vsem pacientom z rakom, ki jih krije obvezno nacionalno zdravstveno zavarovanje, povrnejo stroške teh storitev iz shem nacionalnega zdravstvenega zavarovanja;

| 116. | spodbuja države članice, naj upoštevajo pogosto izčrpanost družin in sorodnikov pacientov z rakom ter jim zagotovijo psihološko in socialno-ekonomsko pomoč, zlasti najranljivejšim, in obdobja počitka na delovnem mestu med boleznijo, pa tudi podporo med žalovanjem; spodbuja tudi razvoj celovitih, primernih in dostopnih podpornih shem za paciente z rakom in njihove družine, pri katerih naj se upoštevajo zdravstvene in socialne storitve ter storitve skupnosti; |
| --- | --- |

116.

spodbuja države članice, naj upoštevajo pogosto izčrpanost družin in sorodnikov pacientov z rakom ter jim zagotovijo psihološko in socialno-ekonomsko pomoč, zlasti najranljivejšim, in obdobja počitka na delovnem mestu med boleznijo, pa tudi podporo med žalovanjem; spodbuja tudi razvoj celovitih, primernih in dostopnih podpornih shem za paciente z rakom in njihove družine, pri katerih naj se upoštevajo zdravstvene in socialne storitve ter storitve skupnosti;

| 117. | opozarja, da sta opolnomočenje pacientov in zdravstvena pismenost ključna za evropsko strategijo boja proti raku in da morata biti osredotočenost na pacienta ter njegova udeležba pri sprejemanju odločitev v središču procesov razvoja zdravljenja in oskrbe; spodbuja k prizadevanjem, da bi bili pacienti dobro obveščeni in aktivno vključeni v lastno zdravljenje ter poziva k terapevtskemu izobraževanju oskrbovalcev in pacientov ter krepitvi njihove vloge v programih oskrbe; meni, da bi bilo treba glede na posebne lastnosti in potrebe pediatričnih pacientov pri usposabljanju in postopku opolnomočenja teh pacientov uporabljati posebej prilagojeno metodologijo; poziva k udeležbi pri sprejemanju odločitev z uporabniku prilagojenimi in razumljivimi, z dokazi podprtimi informacijami, ki se bodo pacientom zagotavljale kot sestavni del nacionalnih programov za obvladovanje raka s podporo evropskega načrta za boj proti raku; poziva k podpori teh pobud in ukrepov, da bi s financiranjem EU, zlasti iz programa EU4Health, opolnomočili paciente z rakom; |
| --- | --- |

117.

opozarja, da sta opolnomočenje pacientov in zdravstvena pismenost ključna za evropsko strategijo boja proti raku in da morata biti osredotočenost na pacienta ter njegova udeležba pri sprejemanju odločitev v središču procesov razvoja zdravljenja in oskrbe; spodbuja k prizadevanjem, da bi bili pacienti dobro obveščeni in aktivno vključeni v lastno zdravljenje ter poziva k terapevtskemu izobraževanju oskrbovalcev in pacientov ter krepitvi njihove vloge v programih oskrbe; meni, da bi bilo treba glede na posebne lastnosti in potrebe pediatričnih pacientov pri usposabljanju in postopku opolnomočenja teh pacientov uporabljati posebej prilagojeno metodologijo; poziva k udeležbi pri sprejemanju odločitev z uporabniku prilagojenimi in razumljivimi, z dokazi podprtimi informacijami, ki se bodo pacientom zagotavljale kot sestavni del nacionalnih programov za obvladovanje raka s podporo evropskega načrta za boj proti raku; poziva k podpori teh pobud in ukrepov, da bi s financiranjem EU, zlasti iz programa EU4Health, opolnomočili paciente z rakom;

| 118. | priznava osrednjo vlogo neodvisnih združenj pacientov in oskrbovalcev v zvezi z zastopanjem in spremljanjem bolnikov, storitev, ki se zagotavljajo pacientom z rakom in oskrbovalcem, širjenja zdravstvene pismenosti, krepitve ozaveščenosti in neprekinjene podpore na ravni EU in nacionalni ravni; poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo formalno udeležbo teh združenj, pa tudi njihove zahteve in priporočila pri oblikovanju politik in zakonodaje, povezanih z rakom, ter jim zagotovijo javno podporo v obliki nepovratnih sredstev za poslovanje in za projekte, da bi zagotovili njihovo neodvisnost od zasebnega financiranja; poziva Komisijo, naj določi jasna merila, po katerih se lahko dodeli javna finančna podpora; meni, da bi morali biti pediatrični pacienti posamično in kolektivno udeleženi pri izboljšanju zdravstvenih in raziskovalnih postopkov za vse paciente, tako da bi prispevali svoje specifične izkušnje; zato meni, da bi bilo treba razviti in ustrezno financirati primerna orodja za učenje in izobraževanje, da bi načrtovali in zagotovili vključenost otrok; |
| --- | --- |

118.

priznava osrednjo vlogo neodvisnih združenj pacientov in oskrbovalcev v zvezi z zastopanjem in spremljanjem bolnikov, storitev, ki se zagotavljajo pacientom z rakom in oskrbovalcem, širjenja zdravstvene pismenosti, krepitve ozaveščenosti in neprekinjene podpore na ravni EU in nacionalni ravni; poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo formalno udeležbo teh združenj, pa tudi njihove zahteve in priporočila pri oblikovanju politik in zakonodaje, povezanih z rakom, ter jim zagotovijo javno podporo v obliki nepovratnih sredstev za poslovanje in za projekte, da bi zagotovili njihovo neodvisnost od zasebnega financiranja; poziva Komisijo, naj določi jasna merila, po katerih se lahko dodeli javna finančna podpora; meni, da bi morali biti pediatrični pacienti posamično in kolektivno udeleženi pri izboljšanju zdravstvenih in raziskovalnih postopkov za vse paciente, tako da bi prispevali svoje specifične izkušnje; zato meni, da bi bilo treba razviti in ustrezno financirati primerna orodja za učenje in izobraževanje, da bi načrtovali in zagotovili vključenost otrok;

| 119. | poudarja, da je pomembno zagotoviti ustrezne možnosti za zahtevanje odškodnine za delavce v primeru poklicnega raka; poziva države članice, naj v celoti izvajajo priporočilo Komisije z dne 19. septembra 2003 o poklicnih boleznih in zagotovijo, da imajo delavci v primeru poklicnega raka ustrezne možnosti za zahtevanje odškodnine, tako da ima vsak delavec možnost, da prejme primerno odškodnino, potem ko je bil izpostavljen škodljivim snovem ali prizadet zaradi raka, povezanega z delom; poziva Komisijo, naj pripravi minimalni seznam poklicnih bolezni s primerljivimi merili za priznavanje po vsej EU; |
| --- | --- |

119.

poudarja, da je pomembno zagotoviti ustrezne možnosti za zahtevanje odškodnine za delavce v primeru poklicnega raka; poziva države članice, naj v celoti izvajajo priporočilo Komisije z dne 19. septembra 2003 o poklicnih boleznih in zagotovijo, da imajo delavci v primeru poklicnega raka ustrezne možnosti za zahtevanje odškodnine, tako da ima vsak delavec možnost, da prejme primerno odškodnino, potem ko je bil izpostavljen škodljivim snovem ali prizadet zaradi raka, povezanega z delom; poziva Komisijo, naj pripravi minimalni seznam poklicnih bolezni s primerljivimi merili za priznavanje po vsej EU;

| 120. | poziva države članice, naj izboljšajo ponovno vključevanje oseb, ki so preživele raka, v družbene dejavnosti in na trg dela ter jim pomagajo pri prehodu v nov poklic, če zaradi posledic ne morejo nadaljevati istega dela, in olajšajo vrnitev otrok, ki so preživeli raka, v šolo ali jih vključijo v visoko izobraževanje; ugotavlja, da se oskrba po zdravljenju na splošno podcenjuje v primerjavi s preprečevanjem raka, ki je prav tako pomembno; opozarja na priporočila in orodja, razvita v okviru skupnega ukrepa proti kroničnim boleznim (CHRODIS+) za spodbujanje zadržanja pacientov na delovnem mestu, zmožnosti vrnitve na delo in njihovo ponovno vključitev na trg dela ter spodbuja Evropsko komisijo, naj podpre izvajanje teh priporočil in orodij v vseh državah članicah; zagovarja posebna priporočila EU v zvezi z ukrepi za osebe, ki so preživele raka, s katerimi bi se preprečila ponovna pojavitev primarnega raka in razvoj novih vrst raka, ter ukrepe za njihovo rehabilitacijo, vključno s posebnimi določbami za dolgoročno nadaljnjo oskrbo oseb, ki so v otroštvu preživele raka, med odraščanjem; poudarja, da sta za osebe, ki so preživele raka, potrebni medicinska in psihološka oskrba po zdravljenju; |
| --- | --- |

120.

poziva države članice, naj izboljšajo ponovno vključevanje oseb, ki so preživele raka, v družbene dejavnosti in na trg dela ter jim pomagajo pri prehodu v nov poklic, če zaradi posledic ne morejo nadaljevati istega dela, in olajšajo vrnitev otrok, ki so preživeli raka, v šolo ali jih vključijo v visoko izobraževanje; ugotavlja, da se oskrba po zdravljenju na splošno podcenjuje v primerjavi s preprečevanjem raka, ki je prav tako pomembno; opozarja na priporočila in orodja, razvita v okviru skupnega ukrepa proti kroničnim boleznim (CHRODIS+) za spodbujanje zadržanja pacientov na delovnem mestu, zmožnosti vrnitve na delo in njihovo ponovno vključitev na trg dela ter spodbuja Evropsko komisijo, naj podpre izvajanje teh priporočil in orodij v vseh državah članicah; zagovarja posebna priporočila EU v zvezi z ukrepi za osebe, ki so preživele raka, s katerimi bi se preprečila ponovna pojavitev primarnega raka in razvoj novih vrst raka, ter ukrepe za njihovo rehabilitacijo, vključno s posebnimi določbami za dolgoročno nadaljnjo oskrbo oseb, ki so v otroštvu preživele raka, med odraščanjem; poudarja, da sta za osebe, ki so preživele raka, potrebni medicinska in psihološka oskrba po zdravljenju;

| 121. | meni, da bi bilo treba Evropski agenciji za varnost in zdravje pri delu podeliti večja pooblastila, da bi imela pomembnejšo vlogo pri spodbujanju dobrih praks v državah članicah, kar zadeva vključevanje pacientov z rakom in oseb, ki so preživele raka, na delovno mesto ter njihovo zaščito pred diskriminacijo; z zadovoljstvom pričakuje novo študijo, napovedano v okviru evropskega načrta za boj proti raku, o vračanju oseb, ki so preživele raka, na delo, v kateri bodo evidentirane nacionalne politike zaposlovanja in socialnega varstva ter opredeljene ovire in preostali izzivi; |
| --- | --- |

121.

meni, da bi bilo treba Evropski agenciji za varnost in zdravje pri delu podeliti večja pooblastila, da bi imela pomembnejšo vlogo pri spodbujanju dobrih praks v državah članicah, kar zadeva vključevanje pacientov z rakom in oseb, ki so preživele raka, na delovno mesto ter njihovo zaščito pred diskriminacijo; z zadovoljstvom pričakuje novo študijo, napovedano v okviru evropskega načrta za boj proti raku, o vračanju oseb, ki so preživele raka, na delo, v kateri bodo evidentirane nacionalne politike zaposlovanja in socialnega varstva ter opredeljene ovire in preostali izzivi;

| 122. | poudarja, da imajo inšpektorati za delo bistveno vlogo pri zagotavljanju skladnosti z zakonodajo o zdravju in varnosti ter pri preprečevanju raka, povezanega z delom; poziva države članice, naj okrepijo inšpektorate za delo in zagotovijo, da so ustrezno financirani; poudarja, da sta spremljanje in preverjanje še posebno pomembna za mobilne delavce; poziva k čim hitrejši uvedbi in začetku delovanja Evropskega organa za delo ter poziva, naj se organu dodelijo dejanska pooblastila za izvajanje delovnih inšpekcij v čezmejnih primerih in naj se spremlja skladnost z zakonodajo o zdravju in varnosti; poziva Komisijo in države članice, naj Evropski organ za delo vključijo v čezmejne primere, da bi zagotovili ustrezno izvajanje zakonodaje o zdravju in varnosti; |
| --- | --- |

122.

poudarja, da imajo inšpektorati za delo bistveno vlogo pri zagotavljanju skladnosti z zakonodajo o zdravju in varnosti ter pri preprečevanju raka, povezanega z delom; poziva države članice, naj okrepijo inšpektorate za delo in zagotovijo, da so ustrezno financirani; poudarja, da sta spremljanje in preverjanje še posebno pomembna za mobilne delavce; poziva k čim hitrejši uvedbi in začetku delovanja Evropskega organa za delo ter poziva, naj se organu dodelijo dejanska pooblastila za izvajanje delovnih inšpekcij v čezmejnih primerih in naj se spremlja skladnost z zakonodajo o zdravju in varnosti; poziva Komisijo in države članice, naj Evropski organ za delo vključijo v čezmejne primere, da bi zagotovili ustrezno izvajanje zakonodaje o zdravju in varnosti;

| 123. | poziva Komisijo, naj pozorno spremlja premike na trgu dela EU in zagotovi zadostna sredstva za ustrezno zbiranje podatkov; meni, da je obsežno in izčrpno zbiranje informacij in podatkov izjemnega pomena in stalna prednostna naloga Komisije, da se lahko odzove s potrebnimi zakonodajnimi in nezakonodajnimi pobudami v zvezi s preprečevanjem raka, povezanega z delom; poudarja, da je treba vzpostaviti celovite nacionalne registre za vse države članice, ki bodo omogočali zbiranje podatkov o izpostavljenosti rakotvornim snovem po vsej Evropi, in poudarja, da bi morali ti registri zajemati vse ustrezne rakotvorne snovi; poziva k tesnemu sodelovanju med institucijami EU, državami članicami, Evropsko agencijo za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) in ustreznimi deležniki, pri katerem bodo močno udeleženi socialni partnerji; poziva k uporabi zbranih podatkov za sprejemanje potrebnih zakonodajnih in nezakonodajnih ukrepov za boj proti raku, povezanemu z delom; |
| --- | --- |

123.

poziva Komisijo, naj pozorno spremlja premike na trgu dela EU in zagotovi zadostna sredstva za ustrezno zbiranje podatkov; meni, da je obsežno in izčrpno zbiranje informacij in podatkov izjemnega pomena in stalna prednostna naloga Komisije, da se lahko odzove s potrebnimi zakonodajnimi in nezakonodajnimi pobudami v zvezi s preprečevanjem raka, povezanega z delom; poudarja, da je treba vzpostaviti celovite nacionalne registre za vse države članice, ki bodo omogočali zbiranje podatkov o izpostavljenosti rakotvornim snovem po vsej Evropi, in poudarja, da bi morali ti registri zajemati vse ustrezne rakotvorne snovi; poziva k tesnemu sodelovanju med institucijami EU, državami članicami, Evropsko agencijo za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) in ustreznimi deležniki, pri katerem bodo močno udeleženi socialni partnerji; poziva k uporabi zbranih podatkov za sprejemanje potrebnih zakonodajnih in nezakonodajnih ukrepov za boj proti raku, povezanemu z delom;

| 124. | podpira prihodnjo uvedbo pametne kartice za preživele onkološke bolnike, ki je napovedana v okviru načrta, za vse osebe v Evropi, ki so preživele raka, še posebej za tiste, ki so preživele raka v otroštvu ali mladosti in za katere je model potrdila o preživetju osnova; na kartici bo povzeta njihova klinična zgodovina, vključno s pacientovimi lastnimi izkušnjami, ter bo olajšala in spremljala nadaljnjo oskrbo; poudarja, da so zdravstveni podatki posameznikov občutljivi, zato mora biti pametna kartica dobro zavarovana v skladu s splošno uredbo EU o varstvu podatkov (75); |
| --- | --- |

124.

podpira prihodnjo uvedbo pametne kartice za preživele onkološke bolnike, ki je napovedana v okviru načrta, za vse osebe v Evropi, ki so preživele raka, še posebej za tiste, ki so preživele raka v otroštvu ali mladosti in za katere je model potrdila o preživetju osnova; na kartici bo povzeta njihova klinična zgodovina, vključno s pacientovimi lastnimi izkušnjami, ter bo olajšala in spremljala nadaljnjo oskrbo; poudarja, da so zdravstveni podatki posameznikov občutljivi, zato mora biti pametna kartica dobro zavarovana v skladu s splošno uredbo EU o varstvu podatkov (75

| 125. | meni, da zavarovalnice in banke ne bi smele upoštevati zdravstvene anamneze ljudi, ki so zboleli za rakom; poziva k nacionalni zakonodaji proti diskriminaciji oseb, ki so preživele raka, v primerjavi z drugimi potrošniki; navaja, da namerava Komisija v sodelovanju s podjetji pripraviti kodeks ravnanja, da bi zagotovila, da se bosta razvoj na področju zdravljenja raka in njegova večja učinkovitost odražala v poslovnih praksah ponudnikov finančnih storitev; hkrati podpira spodbujanje napredka, doseženega v Franciji, Belgiji, Luksemburgu in na Nizozemskem, kjer se osebam, ki so preživele raka, zagotavlja pravica do pozabe; zahteva, da najpozneje do leta 2025 vse države članice vsem evropskim pacientom zagotovijo pravico do pozabe, in sicer deset let po zaključku zdravljenja, pacientom, ki jim je bila diagnoza postavljena pred 18. letom, pa do pet let po zaključku zdravljenja; poziva k uvedbi skupnih standardov glede pravice do pozabe v skladu z ustreznimi določbami o politiki varstva potrošnikov iz Pogodbe o delovanju Evropske unije, da se odpravijo razdrobljene nacionalne prakse na področju ocene kreditne sposobnosti in zagotovi enak dostop oseb, ki so preživele raka, do kreditov; poziva, naj se pravica do pozabe za osebe, ki so preživele raka, vključi v ustrezno zakonodajo EU, da se prepreči diskriminacija in izboljša dostop teh oseb do finančnih storitev; |
| --- | --- |

125.

meni, da zavarovalnice in banke ne bi smele upoštevati zdravstvene anamneze ljudi, ki so zboleli za rakom; poziva k nacionalni zakonodaji proti diskriminaciji oseb, ki so preživele raka, v primerjavi z drugimi potrošniki; navaja, da namerava Komisija v sodelovanju s podjetji pripraviti kodeks ravnanja, da bi zagotovila, da se bosta razvoj na področju zdravljenja raka in njegova večja učinkovitost odražala v poslovnih praksah ponudnikov finančnih storitev; hkrati podpira spodbujanje napredka, doseženega v Franciji, Belgiji, Luksemburgu in na Nizozemskem, kjer se osebam, ki so preživele raka, zagotavlja pravica do pozabe; zahteva, da najpozneje do leta 2025 vse države članice vsem evropskim pacientom zagotovijo pravico do pozabe, in sicer deset let po zaključku zdravljenja, pacientom, ki jim je bila diagnoza postavljena pred 18. letom, pa do pet let po zaključku zdravljenja; poziva k uvedbi skupnih standardov glede pravice do pozabe v skladu z ustreznimi določbami o politiki varstva potrošnikov iz Pogodbe o delovanju Evropske unije, da se odpravijo razdrobljene nacionalne prakse na področju ocene kreditne sposobnosti in zagotovi enak dostop oseb, ki so preživele raka, do kreditov; poziva, naj se pravica do pozabe za osebe, ki so preživele raka, vključi v ustrezno zakonodajo EU, da se prepreči diskriminacija in izboljša dostop teh oseb do finančnih storitev;

| 126. | poziva Komisijo, naj spodbuja evropski kodeks prakse za oskrbo raka, ki ga je objavila Evropska organizacija za boj proti raku (European Cancer Organisation) in je orodje za opolnomočenje in obveščanje, na podlagi katerega se evropskim pacientom zagotavlja najboljša oskrba, ki je na voljo; |
| --- | --- |

126.

poziva Komisijo, naj spodbuja evropski kodeks prakse za oskrbo raka, ki ga je objavila Evropska organizacija za boj proti raku (European Cancer Organisation) in je orodje za opolnomočenje in obveščanje, na podlagi katerega se evropskim pacientom zagotavlja najboljša oskrba, ki je na voljo;

| 127. | meni, da je nujno potrebna evropska listina pravic pacientov z rakom; poziva, naj se v tej listini upoštevajo vse stopnje oskrbe raka, tj. dostop do preprečevanja, začetne diagnoze in celotnega zdravljenja, uporablja pa naj se enako za vse državljane EU, ne glede na državo ali regijo, v kateri živijo; |
| --- | --- |

127.

meni, da je nujno potrebna evropska listina pravic pacientov z rakom; poziva, naj se v tej listini upoštevajo vse stopnje oskrbe raka, tj. dostop do preprečevanja, začetne diagnoze in celotnega zdravljenja, uporablja pa naj se enako za vse državljane EU, ne glede na državo ali regijo, v kateri živijo;

V.   Izzivi na področju raka pri otrocih, mladostnikih in mladih odraslih

Izzivi na področju raka pri otrocih, mladostnikih in mladih odraslih

| 128. | pozdravlja pobude v zvezi z rakom pri otrocih, ki jih je napovedala Komisija; poziva k zahtevam po jasni politiki glede potreb po raziskavah raka pri otrocih; poziva države članice in Komisijo, naj vzpostavijo mehanizme za odpravo neenakega dodeljevanja naložb za raka pri otrocih; meni, da bi bilo treba raziskavam in zdravljenju raka pri otrocih nameniti prepoznaven in poseben tok financiranja EU ter zanje predvideti proračunska sredstva v vseh ustreznih programih EU; poudarja, da je pomembno podpreti mednarodne akademske raziskovalne platforme, ki se osredotočajo na raka pri otrocih in so dopolnjene z informacijami iz raziskav, ki jih izvajajo drugi zadevni akterji; |
| --- | --- |

128.

pozdravlja pobude v zvezi z rakom pri otrocih, ki jih je napovedala Komisija; poziva k zahtevam po jasni politiki glede potreb po raziskavah raka pri otrocih; poziva države članice in Komisijo, naj vzpostavijo mehanizme za odpravo neenakega dodeljevanja naložb za raka pri otrocih; meni, da bi bilo treba raziskavam in zdravljenju raka pri otrocih nameniti prepoznaven in poseben tok financiranja EU ter zanje predvideti proračunska sredstva v vseh ustreznih programih EU; poudarja, da je pomembno podpreti mednarodne akademske raziskovalne platforme, ki se osredotočajo na raka pri otrocih in so dopolnjene z informacijami iz raziskav, ki jih izvajajo drugi zadevni akterji;

| 129. | ugotavlja, da so sedanje birokratske zahteve za začetek preskušanj v Evropi preveliko breme za številne redke bolezni, vključno z rakom pri otrocih, saj preskušanja pod vodstvom raziskovalcev pogosto nimajo komercialnega sponzorstva in številne nekomercialne organizacije še vedno ne želijo prevzeti vloge sponzorja na vseevropski ravni za večnacionalna preskušanja pri otrocih; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem pregleda obstoječo zakonodajo in olajša večnacionalna preskušanja za otroke; |
| --- | --- |

129.

ugotavlja, da so sedanje birokratske zahteve za začetek preskušanj v Evropi preveliko breme za številne redke bolezni, vključno z rakom pri otrocih, saj preskušanja pod vodstvom raziskovalcev pogosto nimajo komercialnega sponzorstva in številne nekomercialne organizacije še vedno ne želijo prevzeti vloge sponzorja na vseevropski ravni za večnacionalna preskušanja pri otrocih; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem pregleda obstoječo zakonodajo in olajša večnacionalna preskušanja za otroke;

| 130. | poziva k spodbujanju darovanja kostnega mozga v državah članicah, da bi lahko rešili življenja več tisoč ljudi z levkemijo, katerih število se nenehno povečuje, med njimi pa je veliko otrok, saj je to najpogostejši rak v otroštvu; poudarja, da je presaditev kostnega mozga edino upanje za številne ljudi, ki imajo levkemijo ali druge krvne bolezni, pri čemer trije od štirih pacientov ne bodo imeli družinskega člana z združljivimi tkivi, zato bodo potrebovali darovalca; |
| --- | --- |

130.

poziva k spodbujanju darovanja kostnega mozga v državah članicah, da bi lahko rešili življenja več tisoč ljudi z levkemijo, katerih število se nenehno povečuje, med njimi pa je veliko otrok, saj je to najpogostejši rak v otroštvu; poudarja, da je presaditev kostnega mozga edino upanje za številne ljudi, ki imajo levkemijo ali druge krvne bolezni, pri čemer trije od štirih pacientov ne bodo imeli družinskega člana z združljivimi tkivi, zato bodo potrebovali darovalca;

| 131. | poziva Komisijo in države članice, naj se osredotočijo na zagotavljanje enakega in geografsko uravnoteženega dostopa do najboljše specialistične diagnostike in večdisciplinarnega zdravljenja otrok z rakom ter na izboljšanje izidov zdravljenja raka v vseh državah članicah; meni, da bi morala biti v vseh državah članicah priznana akademska specializacija in strokovna vloga pediatričnega onkologa; meni, da bi moral vsak pacient, ki je imel raka kot otrok ali mladostnik, prejemati stalno zdravstveno oskrbo in spremljanje tudi v odrasli dobi, zato poziva k ukrepom, s katerimi bi sodelovanje med pediatri in zdravstvenim osebjem za odrasle postalo prožnejše; spodbuja izmenjavo znanja o poteku raka pri otrocih in mladostnikih; |
| --- | --- |

131.

poziva Komisijo in države članice, naj se osredotočijo na zagotavljanje enakega in geografsko uravnoteženega dostopa do najboljše specialistične diagnostike in večdisciplinarnega zdravljenja otrok z rakom ter na izboljšanje izidov zdravljenja raka v vseh državah članicah; meni, da bi morala biti v vseh državah članicah priznana akademska specializacija in strokovna vloga pediatričnega onkologa; meni, da bi moral vsak pacient, ki je imel raka kot otrok ali mladostnik, prejemati stalno zdravstveno oskrbo in spremljanje tudi v odrasli dobi, zato poziva k ukrepom, s katerimi bi sodelovanje med pediatri in zdravstvenim osebjem za odrasle postalo prožnejše; spodbuja izmenjavo znanja o poteku raka pri otrocih in mladostnikih;

| 132. | poudarja, da so potrebni celoviti registri prebivalstva za raka pri otrocih, ki bodo temeljili na mednarodno dogovorjenih sistemih klasifikacije raka pri otrocih, da se zagotovijo kakovostni primerljivi podatki za vso Evropo; ponovno poudarja, da je treba vsaj letno objavljati število primerov raka pri otrocih in mladostnikih v Uniji in vsaki državi članici; |
| --- | --- |

132.

poudarja, da so potrebni celoviti registri prebivalstva za raka pri otrocih, ki bodo temeljili na mednarodno dogovorjenih sistemih klasifikacije raka pri otrocih, da se zagotovijo kakovostni primerljivi podatki za vso Evropo; ponovno poudarja, da je treba vsaj letno objavljati število primerov raka pri otrocih in mladostnikih v Uniji in vsaki državi članici;

| 133. | poziva, naj se na ravni EU mladostniki in mladi odrasli z rakom priznajo kot posebna skupina s posebnimi zdravstvenimi in psihosocialnimi potrebami ter naj se ustvarijo posebni učni načrti zanje; |
| --- | --- |

133.

poziva, naj se na ravni EU mladostniki in mladi odrasli z rakom priznajo kot posebna skupina s posebnimi zdravstvenimi in psihosocialnimi potrebami ter naj se ustvarijo posebni učni načrti zanje;

| 134. | poudarja, da je treba učinkovito obravnavati težave z duševnim zdravjem pri otrocih in mladostnikih ter mladih odraslih z rakom in tistih, ki so raka preživeli; poziva Komisijo in države članice, naj tej skupini pacientov zagotovijo enak dostop do ustreznih psihosocialnih podpornih ukrepov; |
| --- | --- |

134.

poudarja, da je treba učinkovito obravnavati težave z duševnim zdravjem pri otrocih in mladostnikih ter mladih odraslih z rakom in tistih, ki so raka preživeli; poziva Komisijo in države članice, naj tej skupini pacientov zagotovijo enak dostop do ustreznih psihosocialnih podpornih ukrepov;

| 135. | poudarja, da je treba okrepiti pravico do čezmejne oskrbe otrok ter mladostnikov in mladih odraslih z rakom, kadar v njihovi državi prebivališča najboljše zdravljenje ni na voljo, in zagotoviti, da se z ustreznimi določbami opredeli dostop do inovacij preko kliničnih preskušanj v primeru ponovnega izbruha malignih bolezni ali malignih bolezni, ki se težko zdravijo, s tem da se okrepi trajnost obstoječega čezmejnega sodelovanja, vključno z evropskimi referenčnimi mrežami, zlasti evropsko referenčno mrežo o raku pri otrocih; poudarja, da je treba pojasniti dostop do čezmejnih kliničnih preskušanj, kar v direktivi o čezmejnem zdravstvenem varstvu ni jasno določeno; |
| --- | --- |

135.

poudarja, da je treba okrepiti pravico do čezmejne oskrbe otrok ter mladostnikov in mladih odraslih z rakom, kadar v njihovi državi prebivališča najboljše zdravljenje ni na voljo, in zagotoviti, da se z ustreznimi določbami opredeli dostop do inovacij preko kliničnih preskušanj v primeru ponovnega izbruha malignih bolezni ali malignih bolezni, ki se težko zdravijo, s tem da se okrepi trajnost obstoječega čezmejnega sodelovanja, vključno z evropskimi referenčnimi mrežami, zlasti evropsko referenčno mrežo o raku pri otrocih; poudarja, da je treba pojasniti dostop do čezmejnih kliničnih preskušanj, kar v direktivi o čezmejnem zdravstvenem varstvu ni jasno določeno;

| 136. | ugotavlja, da so predpisi o pediatričnih (76) zdravilih in zdravilih sirotah (77) spodbudili razvoj in razpoložljivost zdravil za paciente z redkimi boleznimi in za otroke ter preusmerili zasebne in javne naložbe v prej zapostavljena področja; poziva k ambiciozni reviziji uredb o pediatričnih zdravilih in zdravilih sirotah, da se zagotovi razvoj do cenovno dostopnih inovativnih zdravil proti raku, opredelijo najpomembnejša zdravila za izpolnjevanje potreb otrok z vrstami raka s slabo prognozo, podprejo akademske raziskave in sodelovanje MSP, zmanjšajo zamude, da bodo imeli otroci hitrejši dostop do pediatričnih zdravil in genskih ter celičnih terapij, spodbuja konkurenca s prilagajanjem regulativnega okvira in spodbujanjem naložb v zdravila sirote ter pediatrična zdravila brez patentov in obravnava omejen dostop do določenih esencialnih zdravil zaradi pomanjkanja zdravil in visoke cene inovativnih zdravil; priporoča 20-odstotno povečanje razpoložljivih novih zdravil za raka pri otrocih do leta 2027, pa tudi povečanje dostopnosti personalizirane medicine; zato meni, da je treba preučiti možnost, da bi pediatrične raziskave izrecno zahtevali kot enega od pogojev za prijavo; poziva Komisijo, naj po potrebi v dialogu z državami članicami izdela sistem, ki bo dal prednost dostopu do resnično prebojnih inovacij na področju raka pri otrocih; poziva Komisijo, naj olajša spreminjanje namena uporabe zdravil, ki niso učinkovita pri zdravljenju odraslih, če za to obstaja znanstvena in predklinična utemeljitev, ter naj zagotovi učinkovitejše in prilagojene spodbude za pospešitev razvoja zdravil proti raku za otroke in razvoj novih pediatričnih zdravil proti raku, ki se prvič uporabljajo pri otrocih; poziva Komisijo, naj spodbuja pravočasen razvoj pediatričnih zdravil in zmanjša zamude, na primer z zgodnjimi sorazmernimi izplačili, ki se odobrijo postopoma in ne le ob izteku dodatnega varstvenega certifikata; poziva Komisijo, naj v prihodnjem pregledu odstrani člen 11(b) uredbe o zdravilih za pediatrično uporabo, da bi omogočila razvoj zdravil proti raku za otroke na podlagi znanosti in mehanizma delovanja zdravila; |
| --- | --- |

136.

ugotavlja, da so predpisi o pediatričnih (76

77

| 137. | poziva k ustanovitvi svetovalne skupine deležnikov na ravni EU, namenjene raku pri otrocih ter mladostnikih in mladih odraslih, ki bi podpirala ciljno usmerjeno in dosledno izvajanje ustreznih ukrepov v okviru evropskega načrta za boj proti raku, programa Obzorje Evropa in farmacevtske strategije za Evropo ter Programa EU za zdravje; |
| --- | --- |

137.

poziva k ustanovitvi svetovalne skupine deležnikov na ravni EU, namenjene raku pri otrocih ter mladostnikih in mladih odraslih, ki bi podpirala ciljno usmerjeno in dosledno izvajanje ustreznih ukrepov v okviru evropskega načrta za boj proti raku, programa Obzorje Evropa in farmacevtske strategije za Evropo ter Programa EU za zdravje;

| 138. | poudarja, da je pomembno izvajati in spremljati evropski steber socialnih pravic, ter poziva države članice, naj v celoti prenesejo Direktivo (EU) 2019/1158 z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev (78), ki uvaja dopust za oskrbovalce in možnost zahtevanja prožnih ureditev dela, tako da imajo delavci pravico do dopusta petih delovnih dni na leto in lahko zagotovijo osebno nego ali podporo sorodniku ali osebi, ki živi v istem gospodinjstvu kot delavec in ki zaradi resnih zdravstvenih razlogov, kot jih opredeljuje vsaka država članica, potrebuje znatno oskrbo ali podporo; |
| --- | --- |

138.

poudarja, da je pomembno izvajati in spremljati evropski steber socialnih pravic, ter poziva države članice, naj v celoti prenesejo Direktivo (EU) 2019/1158 z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev (78

| 139. | pozdravlja ustanovitev evropske mreže mladih preživelih onkoloških bolnikov, ki jo je napovedala Komisija; |
| --- | --- |

139.

pozdravlja ustanovitev evropske mreže mladih preživelih onkoloških bolnikov, ki jo je napovedala Komisija;

| 140. | podpira priporočilo iz skupnega ukrepa na področju redkih vrst raka za uvedbo evropskega edinstvenega identifikatorja pacienta, potrdila o preživetju in smernic za dolgotrajno spremljanje in prehod oskrbe s pediatrične na odraslo, s katerimi bi se zagotovilo spremljanje dolgoročnih izidov oseb, ki so preživele raka v otroštvu, v čezmejnem okolju; poudarja, da se mora pri tej populaciji ustrezno spoštovati pravica do pozabe; |
| --- | --- |

140.

podpira priporočilo iz skupnega ukrepa na področju redkih vrst raka za uvedbo evropskega edinstvenega identifikatorja pacienta, potrdila o preživetju in smernic za dolgotrajno spremljanje in prehod oskrbe s pediatrične na odraslo, s katerimi bi se zagotovilo spremljanje dolgoročnih izidov oseb, ki so preživele raka v otroštvu, v čezmejnem okolju; poudarja, da se mora pri tej populaciji ustrezno spoštovati pravica do pozabe;

VI.   Izzivi v zvezi z redkimi raki pri odraslih

Izzivi v zvezi z redkimi raki pri odraslih

| 141. | priznava, da so redki raki pri odraslih pomemben izziv javnega zdravstva; opozarja, da imajo odrasli pacienti z redkim rakom skupne izzive, ki so povezani z redkostjo in nenavadnostjo njihove bolezni, vključno z dolgimi zamudami pri diagnozi in včasih napačno diagnozo ter oteženim dostopom do pravočasne in ustrezne oskrbe in zdravljenja; ugotavlja, da se pacienti pogosto počutijo osamljeni in izolirani in da se njihova kakovost življenja močno poslabša, občutno in negativno prizadeti pa so tudi njihovi oskrbovalci; poziva, naj se v register neenakosti vključijo informacije o redkih vrstah raka, ki predstavljajo približno 24 % novih primerov raka vseh starostnih skupin; |
| --- | --- |

141.

priznava, da so redki raki pri odraslih pomemben izziv javnega zdravstva; opozarja, da imajo odrasli pacienti z redkim rakom skupne izzive, ki so povezani z redkostjo in nenavadnostjo njihove bolezni, vključno z dolgimi zamudami pri diagnozi in včasih napačno diagnozo ter oteženim dostopom do pravočasne in ustrezne oskrbe in zdravljenja; ugotavlja, da se pacienti pogosto počutijo osamljeni in izolirani in da se njihova kakovost življenja močno poslabša, občutno in negativno prizadeti pa so tudi njihovi oskrbovalci; poziva, naj se v register neenakosti vključijo informacije o redkih vrstah raka, ki predstavljajo približno 24 % novih primerov raka vseh starostnih skupin;

| 142. | podpira uvedbo namenske vodilne pobude o redkih vrstah raka pri odraslih v evropskem načrtu za boj proti raku, da bi se spopadli s posebnimi izzivi, s katerimi se srečuje ta skupina pacientov in čim bolj izkoristili priporočila iz agende za redke vrste raka do leta 2030, da se spodbudijo raziskave in izboljša oskrba v vseh fazah, skozi katere gredo pacienti z redkimi vrstami raka; poudarja, da je pomembno zagotoviti, da so redke vrste raka pri odraslih vključene v vse pobude v štirih stebrih načrta; |
| --- | --- |

142.

podpira uvedbo namenske vodilne pobude o redkih vrstah raka pri odraslih v evropskem načrtu za boj proti raku, da bi se spopadli s posebnimi izzivi, s katerimi se srečuje ta skupina pacientov in čim bolj izkoristili priporočila iz agende za redke vrste raka do leta 2030, da se spodbudijo raziskave in izboljša oskrba v vseh fazah, skozi katere gredo pacienti z redkimi vrstami raka; poudarja, da je pomembno zagotoviti, da so redke vrste raka pri odraslih vključene v vse pobude v štirih stebrih načrta;

| 143. | poziva k namenskemu financiranju raziskovalnih projektov o redkih vrstah raka pri odraslih v okviru programa Obzorje Evropa, tudi v okviru misije za boj proti raku (na primer v okviru UNCAN.eu – evropske pobude za razumevanje raka), za razvoj ciljnih terapij in podporo razvoju baz podatkov, registrov in biobank, pomembnih za redke vrste raka pri odraslih; |
| --- | --- |

143.

poziva k namenskemu financiranju raziskovalnih projektov o redkih vrstah raka pri odraslih v okviru programa Obzorje Evropa, tudi v okviru misije za boj proti raku (na primer v okviru UNCAN.eu – evropske pobude za razumevanje raka), za razvoj ciljnih terapij in podporo razvoju baz podatkov, registrov in biobank, pomembnih za redke vrste raka pri odraslih;

| 144. | poudarja težave pri pravočasnem diagnosticiranju redkih vrst raka pri odraslih; zato priporoča lažji in hitrejši dostop do molekularnih testov, ki lahko pacientom pomagajo do natančne diagnoze in ciljne terapije ter po potrebi celo do ustreznih kliničnih preskušanj; poleg tega poudarja, da so raziskave biomarkerjev na tem področju ključnega pomena; |
| --- | --- |

144.

poudarja težave pri pravočasnem diagnosticiranju redkih vrst raka pri odraslih; zato priporoča lažji in hitrejši dostop do molekularnih testov, ki lahko pacientom pomagajo do natančne diagnoze in ciljne terapije ter po potrebi celo do ustreznih kliničnih preskušanj; poleg tega poudarja, da so raziskave biomarkerjev na tem področju ključnega pomena;

| 145. | poziva k večji ozaveščenosti glede redkih vrst raka pri odraslih med primarnim in sekundarnim zdravstvenim osebjem ter k uvedbi ustreznih napotitev v specializirana večdisciplinarna strokovna središča na nacionalni in evropski ravni; |
| --- | --- |

145.

poziva k večji ozaveščenosti glede redkih vrst raka pri odraslih med primarnim in sekundarnim zdravstvenim osebjem ter k uvedbi ustreznih napotitev v specializirana večdisciplinarna strokovna središča na nacionalni in evropski ravni;

| 146. | spodbuja države članice, naj vzpostavijo nacionalne mreže za redke vrste raka pri odraslih, da bodo pravočasno optimizirale napotitev pacientov v specializirane centre in olajšale interakcijo z evropskimi referenčnimi mrežami, da bi čim bolj povečale izmenjavo večdisciplinarnega znanja in kakovostno oskrbo ter spodbudile klinične raziskave; |
| --- | --- |

146.

spodbuja države članice, naj vzpostavijo nacionalne mreže za redke vrste raka pri odraslih, da bodo pravočasno optimizirale napotitev pacientov v specializirane centre in olajšale interakcijo z evropskimi referenčnimi mrežami, da bi čim bolj povečale izmenjavo večdisciplinarnega znanja in kakovostno oskrbo ter spodbudile klinične raziskave;

| 147. | poziva k izboljšanju dostopa do kliničnih preskušanj in programov sočutne uporabe za redke vrste raka pri odraslih; obžaluje, da odrasli pacienti z redkimi vrstami raka v številnih državah še vedno zelo težko dostopajo do programov sočutne uporabe in preskušanj v tujini; poziva k boljšemu izvajanju programov EU za dostop odraslih z redkimi vrstami raka do zdravstvenega varstva v tujini in meni, da bi morali nacionalni zdravstveni sistemi olajšati dostop do preskušanj in programov sočutne uporabe za odrasle paciente z redkimi vrstami raka, ki imajo malo možnosti za zdravljenje; |
| --- | --- |

147.

poziva k izboljšanju dostopa do kliničnih preskušanj in programov sočutne uporabe za redke vrste raka pri odraslih; obžaluje, da odrasli pacienti z redkimi vrstami raka v številnih državah še vedno zelo težko dostopajo do programov sočutne uporabe in preskušanj v tujini; poziva k boljšemu izvajanju programov EU za dostop odraslih z redkimi vrstami raka do zdravstvenega varstva v tujini in meni, da bi morali nacionalni zdravstveni sistemi olajšati dostop do preskušanj in programov sočutne uporabe za odrasle paciente z redkimi vrstami raka, ki imajo malo možnosti za zdravljenje;

| 148. | spodbuja nove regulativne pristope, da se odraslim pacientom z redkimi vrstami raka omogoči dostop do novih/inovativnih terapij pod varnim nadzorom, hkrati pa olajša zbiranje dejanskih podatkov, poleg podatkov, zbranih med kliničnimi preskušanji; |
| --- | --- |

148.

spodbuja nove regulativne pristope, da se odraslim pacientom z redkimi vrstami raka omogoči dostop do novih/inovativnih terapij pod varnim nadzorom, hkrati pa olajša zbiranje dejanskih podatkov, poleg podatkov, zbranih med kliničnimi preskušanji;

| 149. | poudarja, da je treba redke vrste raka pri odraslih vključiti v program medspecialističnega usposabljanja na področju raka, ki vključuje tudi specializirano usposabljanje za zdravstveno nego, skupaj z evropskimi referenčnimi mrežami za redke vrste raka pri odraslih; poudarja, da je treba podpreti izobraževalne programe, namenjene odraslim pacientom z redkimi vrstami raka, oskrbovalcem in predstavnikom pacientov v povezavi z evropskimi referenčnimi mrežami, da bi povečali raven zdravstvene pismenosti in na koncu pomagali pacientom in njihovim družinam pri informirani izbiri glede možnosti zdravljenja in nadaljnje oskrbe; |
| --- | --- |

149.

poudarja, da je treba redke vrste raka pri odraslih vključiti v program medspecialističnega usposabljanja na področju raka, ki vključuje tudi specializirano usposabljanje za zdravstveno nego, skupaj z evropskimi referenčnimi mrežami za redke vrste raka pri odraslih; poudarja, da je treba podpreti izobraževalne programe, namenjene odraslim pacientom z redkimi vrstami raka, oskrbovalcem in predstavnikom pacientov v povezavi z evropskimi referenčnimi mrežami, da bi povečali raven zdravstvene pismenosti in na koncu pomagali pacientom in njihovim družinam pri informirani izbiri glede možnosti zdravljenja in nadaljnje oskrbe;

| 150. | priznava posebnosti redkih vrst raka pri odraslih pri programih, namenjenih izboljšanju kakovosti življenja pacientov z rakom, preživelih in oskrbovalcev; poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo posebno usposabljanje za strokovnjake, ki niso izvajalci zdravstvenih storitev (npr. socialni delavci, osebe, ki vodijo primer itd.) in ki skrbijo za odrasle paciente z redkimi vrstami raka; poudarja, da morajo odrasli pacienti z redkimi vrstami raka prejeti ustrezno psihološko podporo, rehabilitacijo in spremljanje dolgoročnih stranskih učinkov zdravljenja s strani strokovnjakov, ki razumejo njihovo redko bolezen in njene posebnosti; priporoča, da se vsem odraslim pacientom z redkimi vrstami raka zagotovi tudi načrt oskrbe preživelih; meni, da tudi oskrbovalci odraslih pacientov z redkimi vrstami raka (pogosto družinski člani) potrebujejo dostop do posebne psihosocialne podpore, da se spopadejo z resnostjo in kompleksnostjo bolezni ter velikim bremenom oskrbe, ki jo prevzamejo; |
| --- | --- |

150.

priznava posebnosti redkih vrst raka pri odraslih pri programih, namenjenih izboljšanju kakovosti življenja pacientov z rakom, preživelih in oskrbovalcev; poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo posebno usposabljanje za strokovnjake, ki niso izvajalci zdravstvenih storitev (npr. socialni delavci, osebe, ki vodijo primer itd.) in ki skrbijo za odrasle paciente z redkimi vrstami raka; poudarja, da morajo odrasli pacienti z redkimi vrstami raka prejeti ustrezno psihološko podporo, rehabilitacijo in spremljanje dolgoročnih stranskih učinkov zdravljenja s strani strokovnjakov, ki razumejo njihovo redko bolezen in njene posebnosti; priporoča, da se vsem odraslim pacientom z redkimi vrstami raka zagotovi tudi načrt oskrbe preživelih; meni, da tudi oskrbovalci odraslih pacientov z redkimi vrstami raka (pogosto družinski člani) potrebujejo dostop do posebne psihosocialne podpore, da se spopadejo z resnostjo in kompleksnostjo bolezni ter velikim bremenom oskrbe, ki jo prevzamejo;

| 151. | poziva države članice, naj v skladu s priporočili iz agende za redke vrste raka do leta 2030 v svoj nacionalni program za obvladovanje raka (poleg posebnega razdelka za rak pri otrocih) vključijo poseben razdelek o obvladovanju redkih vrst raka pri odraslih; meni, da je treba te posebnosti vključiti v posebne ločene razdelke v vseh nacionalnih programih za obvladovanje raka, vključno z ustreznimi sinergijami z nacionalnimi načrti za redke bolezni, da bi spodbudili raziskave in izboljšali upravljanje oskrbe in poti oskrbe za te bolnike, od primarne oskrbe do visoko specializiranih večdisciplinarnih zdravstvenih centrov, ki so del ustrezne evropske referenčne mreže ali z njo tesno povezani; ugotavlja, da so redke vrste raka pri odraslih in pri otrocih zelo redko vključene v številne nacionalne programe za obvladovanje raka držav članic; |
| --- | --- |

151.

poziva države članice, naj v skladu s priporočili iz agende za redke vrste raka do leta 2030 v svoj nacionalni program za obvladovanje raka (poleg posebnega razdelka za rak pri otrocih) vključijo poseben razdelek o obvladovanju redkih vrst raka pri odraslih; meni, da je treba te posebnosti vključiti v posebne ločene razdelke v vseh nacionalnih programih za obvladovanje raka, vključno z ustreznimi sinergijami z nacionalnimi načrti za redke bolezni, da bi spodbudili raziskave in izboljšali upravljanje oskrbe in poti oskrbe za te bolnike, od primarne oskrbe do visoko specializiranih večdisciplinarnih zdravstvenih centrov, ki so del ustrezne evropske referenčne mreže ali z njo tesno povezani; ugotavlja, da so redke vrste raka pri odraslih in pri otrocih zelo redko vključene v številne nacionalne programe za obvladovanje raka držav članic;

| 152. | poziva ustrezne nacionalne organe, naj vključijo organizacije pacientov z redkimi vrstami raka pri odraslih kot partnerje v nacionalne programe za obvladovanje raka, da bi zastopale potrebe in pričakovanja odraslih pacientov z redkimi vrstami raka ter dejavno sodelovale pri izvajanju namenskih ukrepov za redke vrste raka pri odraslih; |
| --- | --- |

152.

poziva ustrezne nacionalne organe, naj vključijo organizacije pacientov z redkimi vrstami raka pri odraslih kot partnerje v nacionalne programe za obvladovanje raka, da bi zastopale potrebe in pričakovanja odraslih pacientov z redkimi vrstami raka ter dejavno sodelovale pri izvajanju namenskih ukrepov za redke vrste raka pri odraslih;

B.   
  Orodja za ukrepanje

Orodja za ukrepanje

I.   Celostne raziskave in njihove posledice

Celostne raziskave in njihove posledice

| 153. | poudarja, da je treba načrt izvajati v tesnem sodelovanju z misijo proti raku v okviru programa Obzorje Evropa in njenimi cilji spodbujanja naložb EU v raziskave, javno proizvodnjo in inovacije na področju raka; pozdravlja dejstvo, da se bodo s programom Obzorje Evropa financirali raziskovalne infrastrukture, računalništvo v oblaku in ukrepi Evropskega sveta za inovacije; poziva Komisijo, naj raka pri otrocih obravnava kot temo evropskega partnerstva v okviru naslednjega strateškega programa Obzorje Evropa; priporoča, da se ustrezna sredstva namenijo za projekte v okviru programa Obzorje Evropa, da bi zapolnili obstoječo vrzel pri zdravilih za zdravljenje raka pri otrocih; |
| --- | --- |

153.

poudarja, da je treba načrt izvajati v tesnem sodelovanju z misijo proti raku v okviru programa Obzorje Evropa in njenimi cilji spodbujanja naložb EU v raziskave, javno proizvodnjo in inovacije na področju raka; pozdravlja dejstvo, da se bodo s programom Obzorje Evropa financirali raziskovalne infrastrukture, računalništvo v oblaku in ukrepi Evropskega sveta za inovacije; poziva Komisijo, naj raka pri otrocih obravnava kot temo evropskega partnerstva v okviru naslednjega strateškega programa Obzorje Evropa; priporoča, da se ustrezna sredstva namenijo za projekte v okviru programa Obzorje Evropa, da bi zapolnili obstoječo vrzel pri zdravilih za zdravljenje raka pri otrocih;

| 154. | opozarja, da so večdisciplinarne raziskave na področju raka in njihov prenos v vsakdanjo klinično prakso bistvenega pomena za zagotavljanje stalnih izboljšav pri preprečevanju, diagnosticiranju in zdravljenju raka ter nadaljnji oskrbi preživelih; zato pozdravlja začetek partnerstva v programu Obzorje Evropa za prenos znanstvenih spoznanj v inovacije, ki dosežejo paciente; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja partnersko dejavnost v okviru programa Obzorje Evropa in prenos raziskav v dejansko dodano vrednost za sedanjo medicinsko prakso; |
| --- | --- |

154.

opozarja, da so večdisciplinarne raziskave na področju raka in njihov prenos v vsakdanjo klinično prakso bistvenega pomena za zagotavljanje stalnih izboljšav pri preprečevanju, diagnosticiranju in zdravljenju raka ter nadaljnji oskrbi preživelih; zato pozdravlja začetek partnerstva v programu Obzorje Evropa za prenos znanstvenih spoznanj v inovacije, ki dosežejo paciente; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja partnersko dejavnost v okviru programa Obzorje Evropa in prenos raziskav v dejansko dodano vrednost za sedanjo medicinsko prakso;

| 155. | pozdravlja sporočilo Komisije o novem evropskem raziskovalnem prostoru za raziskave in inovacije, ki določa strateške cilje in ukrepe, ki jih je treba izvesti v tesnem sodelovanju z državami članicami; podpira cilj vlaganja 3 % BDP EU v raziskave in razvoj, kar bo pripomoglo k spodbujanju raziskav odličnosti po vsej EU in omogočilo doseganje rezultatov raziskav v znanstveni skupnosti, družbi in realnem gospodarstvu; obžaluje velike neenakosti pri financiranju raziskav v EU; poziva države članice, naj sprejmejo pakt za raziskave in inovacije v Evropi, ki naj vključuje zavezo, da bodo do leta 2030 usklajeno povečale javno porabo za ti področji na 1,25 % BDP po vsej EU; |
| --- | --- |

155.

pozdravlja sporočilo Komisije o novem evropskem raziskovalnem prostoru za raziskave in inovacije, ki določa strateške cilje in ukrepe, ki jih je treba izvesti v tesnem sodelovanju z državami članicami; podpira cilj vlaganja 3 % BDP EU v raziskave in razvoj, kar bo pripomoglo k spodbujanju raziskav odličnosti po vsej EU in omogočilo doseganje rezultatov raziskav v znanstveni skupnosti, družbi in realnem gospodarstvu; obžaluje velike neenakosti pri financiranju raziskav v EU; poziva države članice, naj sprejmejo pakt za raziskave in inovacije v Evropi, ki naj vključuje zavezo, da bodo do leta 2030 usklajeno povečale javno porabo za ti področji na 1,25 % BDP po vsej EU;

| 156. | poziva države članice, naj spodbujajo in zagotovijo privlačno znanstveno kariero za raziskovalce v Evropi, pri čemer naj se posebej osredotočijo na ženske; poziva države članice, naj vzpostavijo dobro strukturirano znanstveno delovno silo in infrastrukturo ter zagotovijo stalno financiranje svojih raziskovalnih središč; pozdravlja dejstvo, da bo predlagana pobuda za inovativno zdravje prispevala k oblikovanju vseevropskega ekosistema za raziskave in inovacije ter spodbujala sodelovanje med zdravstveno industrijo, akademskimi krogi in drugimi deležniki za preoblikovanje znanstvenega znanja v inovacije, ki obravnavajo preprečevanje, diagnosticiranje, zdravljenje in obvladovanje bolezni, vključno z rakom; |
| --- | --- |

156.

poziva države članice, naj spodbujajo in zagotovijo privlačno znanstveno kariero za raziskovalce v Evropi, pri čemer naj se posebej osredotočijo na ženske; poziva države članice, naj vzpostavijo dobro strukturirano znanstveno delovno silo in infrastrukturo ter zagotovijo stalno financiranje svojih raziskovalnih središč; pozdravlja dejstvo, da bo predlagana pobuda za inovativno zdravje prispevala k oblikovanju vseevropskega ekosistema za raziskave in inovacije ter spodbujala sodelovanje med zdravstveno industrijo, akademskimi krogi in drugimi deležniki za preoblikovanje znanstvenega znanja v inovacije, ki obravnavajo preprečevanje, diagnosticiranje, zdravljenje in obvladovanje bolezni, vključno z rakom;

| 157. | ponovno poziva k trajnostnemu in ustreznemu financiranju konkurenčnih evropskih raziskav na področju raka; poudarja, da bi morale biti takšne raziskave namenjene obravnavi področij z velikimi neizpolnjenimi potrebami ter da bi jih bilo treba izvajati skozi celotno zdravljenja raka, pri čemer bi morali biti vključeni vsi načini zdravljenja; poziva k najmanj 20-odstotnemu povečanju javnih raziskav o terapevtskih in diagnostičnih inovacijah ter inovacijah pri odkrivanju raka, ki bi zajemale vse zadevne kategorije pacientov; poziva tudi, naj program Obzorje Evropa in nacionalni raziskovalni programi podpirajo raziskave o pediatričnih zdravilih in zdravilih sirotah z nagradnimi skladi za inovacije; meni, da bi bilo treba spremeniti pogoje za dostop do javnih sredstev in pri tem financiranju zagotoviti preglednost pogodb, sklenjenih med javnimi in zasebnimi subjekti ter pogoje glede dostopnosti in cenovne dostopnosti novih inovacij, ko so projekti uspešni; |
| --- | --- |

157.

ponovno poziva k trajnostnemu in ustreznemu financiranju konkurenčnih evropskih raziskav na področju raka; poudarja, da bi morale biti takšne raziskave namenjene obravnavi področij z velikimi neizpolnjenimi potrebami ter da bi jih bilo treba izvajati skozi celotno zdravljenja raka, pri čemer bi morali biti vključeni vsi načini zdravljenja; poziva k najmanj 20-odstotnemu povečanju javnih raziskav o terapevtskih in diagnostičnih inovacijah ter inovacijah pri odkrivanju raka, ki bi zajemale vse zadevne kategorije pacientov; poziva tudi, naj program Obzorje Evropa in nacionalni raziskovalni programi podpirajo raziskave o pediatričnih zdravilih in zdravilih sirotah z nagradnimi skladi za inovacije; meni, da bi bilo treba spremeniti pogoje za dostop do javnih sredstev in pri tem financiranju zagotoviti preglednost pogodb, sklenjenih med javnimi in zasebnimi subjekti ter pogoje glede dostopnosti in cenovne dostopnosti novih inovacij, ko so projekti uspešni;

| 158. | podpira priporočilo odbora misije za premagovanje raka, da se vzpostavi raziskovalni program, katerega naloga bo opredeliti učinkovite strategije in metode za preprečevanje raka z vidika komercialnih dejavnikov zdravja in izpostavljenosti rakotvornim snovem (79); podpira priporočilo za ustanovitev instrumenta za podporo politikam, da bi okrepili izmenjavo znanja in podprli izvajanje politik za preprečevanje raka na ravni EU ter na nacionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

158.

podpira priporočilo odbora misije za premagovanje raka, da se vzpostavi raziskovalni program, katerega naloga bo opredeliti učinkovite strategije in metode za preprečevanje raka z vidika komercialnih dejavnikov zdravja in izpostavljenosti rakotvornim snovem (79

| 159. | poziva države članice in Komisijo, naj vzpostavijo programe, ki bodo zagotovili potrebno podporo nedavno združeni evropski skupnosti za celično interceptivno medicino, ki bo ustvarila in povezala prodorne celične tehnologije in tehnologije umetne inteligence, da bi razumeli zgodnji razvoj raka in odziv na terapijo ter to znanje uporabili za izboljšanje izidov za paciente; podpira oblikovanje platforme za celično interceptivno medicino za usklajevanje in vzpostavitev sinergije med raziskavami, inovacijami in večsektorskimi dejavnostmi; poudarja, da so potrebne naložbe v raziskovalne in inovacijske pristope za oblikovanje inovativnih strategij za zgodnje odkrivanje in personalizirano zdravljenje raka, ki bodo temeljile na celični medicini; |
| --- | --- |

159.

poziva države članice in Komisijo, naj vzpostavijo programe, ki bodo zagotovili potrebno podporo nedavno združeni evropski skupnosti za celično interceptivno medicino, ki bo ustvarila in povezala prodorne celične tehnologije in tehnologije umetne inteligence, da bi razumeli zgodnji razvoj raka in odziv na terapijo ter to znanje uporabili za izboljšanje izidov za paciente; podpira oblikovanje platforme za celično interceptivno medicino za usklajevanje in vzpostavitev sinergije med raziskavami, inovacijami in večsektorskimi dejavnostmi; poudarja, da so potrebne naložbe v raziskovalne in inovacijske pristope za oblikovanje inovativnih strategij za zgodnje odkrivanje in personalizirano zdravljenje raka, ki bodo temeljile na celični medicini;

| 160. | poudarja, da so potrebne neodvisne in večdisciplinarne raziskave na področju raka s pristopom „od laboratorija do postelje“ (angl. „from bench to bedside“), tj. od laboratorijskih do uporabnih študij, ki vključujejo paciente, potrebna pa sta tudi hitro in redno ponovno ocenjevanje učinkovitosti zdravil, ki so že na trgu; poudarja, da je treba rezultate teh raziskav javno objaviti v pregledni in enostavni obliki; poziva k vzpostavitvi ukrepov za omejevanje tveganj za zdravje, ki jih povzročajo dezinformacije in napačne informacije, zlasti na družbenih omrežjih, in k posebni pozornosti, ki jo je treba nameniti ukrepom za zaščito otrok in mladih; poziva k podpiranju pobud za širjenje znanstvenih informacij; |
| --- | --- |

160.

poudarja, da so potrebne neodvisne in večdisciplinarne raziskave na področju raka s pristopom „od laboratorija do postelje“ (angl. „from bench to bedside“), tj. od laboratorijskih do uporabnih študij, ki vključujejo paciente, potrebna pa sta tudi hitro in redno ponovno ocenjevanje učinkovitosti zdravil, ki so že na trgu; poudarja, da je treba rezultate teh raziskav javno objaviti v pregledni in enostavni obliki; poziva k vzpostavitvi ukrepov za omejevanje tveganj za zdravje, ki jih povzročajo dezinformacije in napačne informacije, zlasti na družbenih omrežjih, in k posebni pozornosti, ki jo je treba nameniti ukrepom za zaščito otrok in mladih; poziva k podpiranju pobud za širjenje znanstvenih informacij;

| 161. | poudarja, da naložbe v razvoj novih raziskovalnih metodologij, ki ne vključujejo testiranja na živalih, kot so poskusi in silico in uporaba organoidov, da bi skrajšali predklinična obdobja opazovanja, povečali učinkovitost raziskav in zmanjšali količino nepotrebnih in pogosto manj zanesljivih poskusov na živalih; poudarja, da bi morale metode za preskušanje rakotvornosti okoljskih kemikalij, ki ne vključujejo testiranja na živalih, kot so strategije za testiranje, osredotočene na osnovne biološke mehanizme, ki povzročajo raka, zagotoviti ustreznejše informacije kot metode, ki vključujejo testiranje na živalih in se trenutno uporabljajo za oceno kemijske varnosti, kar bi javnim organom omogočilo, da sprejmejo hitrejše ukrepe za omejitev izpostavljenosti škodljivim kemikalijam, ki bi lahko povzročale raka; |
| --- | --- |

161.

poudarja, da naložbe v razvoj novih raziskovalnih metodologij, ki ne vključujejo testiranja na živalih, kot so poskusi in silico in uporaba organoidov, da bi skrajšali predklinična obdobja opazovanja, povečali učinkovitost raziskav in zmanjšali količino nepotrebnih in pogosto manj zanesljivih poskusov na živalih; poudarja, da bi morale metode za preskušanje rakotvornosti okoljskih kemikalij, ki ne vključujejo testiranja na živalih, kot so strategije za testiranje, osredotočene na osnovne biološke mehanizme, ki povzročajo raka, zagotoviti ustreznejše informacije kot metode, ki vključujejo testiranje na živalih in se trenutno uporabljajo za oceno kemijske varnosti, kar bi javnim organom omogočilo, da sprejmejo hitrejše ukrepe za omejitev izpostavljenosti škodljivim kemikalijam, ki bi lahko povzročale raka;

| 162. | poziva države članice, naj se močno zavzamejo za spodbujanje javno-zasebnega sodelovanja, ki bi temeljilo na javnozdravstvenih potrebah, in za odpravljanje ovir za konkurenčnost po vsej EU; |
| --- | --- |

162.

poziva države članice, naj se močno zavzamejo za spodbujanje javno-zasebnega sodelovanja, ki bi temeljilo na javnozdravstvenih potrebah, in za odpravljanje ovir za konkurenčnost po vsej EU;

| 163. | predvideva, da bo uporaba umetne inteligence, algoritemske analize velepodatkov in drugih sodobnih tehnologij v prihodnjih letih pomembno vplivala na diagnosticiranje in odločanje na področju raka; poudarja, da bo kombinacija podatkov iz prakse, matematičnega modeliranja, umetne inteligence in digitalnih orodij bistveno pripomogla k razvoju stroškovno učinkovitejšega inovativnega zdravljenja ter morebiti število pacientov, potrebnih za klinična preskušanja in uporabo živali v raziskavah; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo znanja s področja biologije raka z vzpostavitvijo infrastukture za genomiko in informatiko; poziva vse partnerje, ki sodelujejo pri izvajanju, naj vedno upoštevajo načela zasebnosti in varnosti podatkov, zaupanja, preglednosti ter osredotočenosti na pacienta in njegove vključenosti v vseh fazah; |
| --- | --- |

163.

predvideva, da bo uporaba umetne inteligence, algoritemske analize velepodatkov in drugih sodobnih tehnologij v prihodnjih letih pomembno vplivala na diagnosticiranje in odločanje na področju raka; poudarja, da bo kombinacija podatkov iz prakse, matematičnega modeliranja, umetne inteligence in digitalnih orodij bistveno pripomogla k razvoju stroškovno učinkovitejšega inovativnega zdravljenja ter morebiti število pacientov, potrebnih za klinična preskušanja in uporabo živali v raziskavah; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo znanja s področja biologije raka z vzpostavitvijo infrastukture za genomiko in informatiko; poziva vse partnerje, ki sodelujejo pri izvajanju, naj vedno upoštevajo načela zasebnosti in varnosti podatkov, zaupanja, preglednosti ter osredotočenosti na pacienta in njegove vključenosti v vseh fazah;

| 164. | poudarja ključni pomen kliničnih raziskav in poziva države članice, naj olajšajo usklajevanje oskrbe pacientov z raziskovalnimi in inovacijskimi pobudami, zlasti v manjših centrih, s čimer se zmanjšata obremenitev in delež pacientov na zdravstvenega delavca; |
| --- | --- |

164.

poudarja ključni pomen kliničnih raziskav in poziva države članice, naj olajšajo usklajevanje oskrbe pacientov z raziskovalnimi in inovacijskimi pobudami, zlasti v manjših centrih, s čimer se zmanjšata obremenitev in delež pacientov na zdravstvenega delavca;

| 165. | poziva k raziskavam o morebitnem pozitivnem vplivu umetne inteligence in sodobnih tehnologij na diagnosticiranje, spremljanje, odločanje in oskrbo v zvezi z rakom; pozdravlja začetek projekta Genomika za javno zdravje, ki bo omogočil varen dostop do velikih količin genomskih podatkov, ki se bodo uporabljali v medicini „P4“ (preventivna, napovedovalna (prediktivna), personalizirana in participativna medicina); |
| --- | --- |

165.

poziva k raziskavam o morebitnem pozitivnem vplivu umetne inteligence in sodobnih tehnologij na diagnosticiranje, spremljanje, odločanje in oskrbo v zvezi z rakom; pozdravlja začetek projekta Genomika za javno zdravje, ki bo omogočil varen dostop do velikih količin genomskih podatkov, ki se bodo uporabljali v medicini „P4“ (preventivna, napovedovalna (prediktivna), personalizirana in participativna medicina);

| 166. | podpira ustvarjanje novih digitalnih virov in platform, kot je evropska pobuda za slikanje raka, in krepitev evropskega informacijskega sistema o raku, ki bo pristojnim organom omogočil, da v prihodnjih letih dobro izkoristijo metode umetne inteligence na velepodatkih; poudarja, da je potreben enak in pregleden dostop do informacij na teh platformah; |
| --- | --- |

166.

podpira ustvarjanje novih digitalnih virov in platform, kot je evropska pobuda za slikanje raka, in krepitev evropskega informacijskega sistema o raku, ki bo pristojnim organom omogočil, da v prihodnjih letih dobro izkoristijo metode umetne inteligence na velepodatkih; poudarja, da je potreben enak in pregleden dostop do informacij na teh platformah;

| 167. | pozdravlja začetek vodilne pobude „diagnosticiranje in zdravljenje raka za vse“ v okviru evropskega načrta za boj proti raku, katere cilj je izboljšati dostop do inovativnega diagnosticiranja in zdravljenja raka ter spodbujati uporabo tehnologije „sekvenciranja naslednje generacije“ za hitro ustvarjene in učinkovite genetske profile tumorskih celic, kar bo raziskovalcem in zdravnikom omogočilo izmenjavo profilov rakavih obolenj in uporabo enakih ali podobnih diagnostičnih in terapevtskih pristopov pri pacientih s primerljivimi profili rakavih obolenj; poudarja, da je treba razmisliti o personaliziranem zdravljenju na podlagi dobro zasnovanih kliničnih preskušanj z dokazano dodano terapevtsko vrednostjo za paciente; |
| --- | --- |

167.

pozdravlja začetek vodilne pobude „diagnosticiranje in zdravljenje raka za vse“ v okviru evropskega načrta za boj proti raku, katere cilj je izboljšati dostop do inovativnega diagnosticiranja in zdravljenja raka ter spodbujati uporabo tehnologije „sekvenciranja naslednje generacije“ za hitro ustvarjene in učinkovite genetske profile tumorskih celic, kar bo raziskovalcem in zdravnikom omogočilo izmenjavo profilov rakavih obolenj in uporabo enakih ali podobnih diagnostičnih in terapevtskih pristopov pri pacientih s primerljivimi profili rakavih obolenj; poudarja, da je treba razmisliti o personaliziranem zdravljenju na podlagi dobro zasnovanih kliničnih preskušanj z dokazano dodano terapevtsko vrednostjo za paciente;

| 168. | pozdravlja načrtovano partnerstvo za personalizirano medicino, najavljeno v okviru evropskega načrta za boj proti raku, ki se bo financiralo v okviru programa Obzorje Evropa in bo opredelilo prednostne naloge za raziskovalce in izobraževanje na področju personalizirane medicine, podpiralo raziskovalne projekte na področju preprečevanja, diagnosticiranja in zdravljenja raka ter zagotavljalo priporočila za uvedbo personaliziranih medicinskih pristopov v vsakodnevni medicinski praksi; poudarja, da je treba vzpostaviti dobro opredeljeno in globalno usklajeno terminologijo za personalizirana zdravila, s čimer bi racionalizirali naložbe v raziskave in izboljšali zdravstveno pismenost bolnikov; podpira oblikovanje časovnega načrta za personalizirano preprečevanje, ki bo omogočal opredelitev vrzeli v raziskavah in inovacijah, ter evidentiranje vseh znanih bioloških nepravilnosti, ki pripomorejo k dovzetnosti za raka, vključno z dednimi in okoljskimi dejavniki ter pediatričnimi vprašanji; poziva, naj bodo te rešitve dostopne prek javnih zdravstvenih sistemov; |
| --- | --- |

168.

pozdravlja načrtovano partnerstvo za personalizirano medicino, najavljeno v okviru evropskega načrta za boj proti raku, ki se bo financiralo v okviru programa Obzorje Evropa in bo opredelilo prednostne naloge za raziskovalce in izobraževanje na področju personalizirane medicine, podpiralo raziskovalne projekte na področju preprečevanja, diagnosticiranja in zdravljenja raka ter zagotavljalo priporočila za uvedbo personaliziranih medicinskih pristopov v vsakodnevni medicinski praksi; poudarja, da je treba vzpostaviti dobro opredeljeno in globalno usklajeno terminologijo za personalizirana zdravila, s čimer bi racionalizirali naložbe v raziskave in izboljšali zdravstveno pismenost bolnikov; podpira oblikovanje časovnega načrta za personalizirano preprečevanje, ki bo omogočal opredelitev vrzeli v raziskavah in inovacijah, ter evidentiranje vseh znanih bioloških nepravilnosti, ki pripomorejo k dovzetnosti za raka, vključno z dednimi in okoljskimi dejavniki ter pediatričnimi vprašanji; poziva, naj bodo te rešitve dostopne prek javnih zdravstvenih sistemov;

| 169. | poziva k okrepitvi zmogljivosti, infrastrukture, sodelovanja in financiranja v zvezi z raziskavami neprofitnih kliničnih preskušanj za izboljšanje strategij zdravljenja s poudarkom na starejših ter ranljivih in nezadostno zastopanih skupinah pacientov, vključno z ženskami in otroci; poziva k podpori EU za program optimizacije zdravstvenega sistema in zdravljenja; |
| --- | --- |

169.

poziva k okrepitvi zmogljivosti, infrastrukture, sodelovanja in financiranja v zvezi z raziskavami neprofitnih kliničnih preskušanj za izboljšanje strategij zdravljenja s poudarkom na starejših ter ranljivih in nezadostno zastopanih skupinah pacientov, vključno z ženskami in otroci; poziva k podpori EU za program optimizacije zdravstvenega sistema in zdravljenja;

| 170. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo študije, namenjene humanističnim in družbenim vedam, zlasti tiste, ki obravnavajo zdravstvene neenakosti v različnih fazah rakavih obolenj, pa tudi raziskave o optimizaciji organizacije zdravljenja raka, financiranju zdravstvenih storitev in ponudnikov, organizaciji zagotavljanja zdravstvenih storitev in delovanju organov upravljanja; poziva, naj študije vključujejo neenakosti pri zdravljenju raka, ki so povezane z dejavniki, kot so spol, starost in socialno-ekonomski status, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti marginaliziranim in ranljivim družbenim skupinam; |
| --- | --- |

170.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo študije, namenjene humanističnim in družbenim vedam, zlasti tiste, ki obravnavajo zdravstvene neenakosti v različnih fazah rakavih obolenj, pa tudi raziskave o optimizaciji organizacije zdravljenja raka, financiranju zdravstvenih storitev in ponudnikov, organizaciji zagotavljanja zdravstvenih storitev in delovanju organov upravljanja; poziva, naj študije vključujejo neenakosti pri zdravljenju raka, ki so povezane z dejavniki, kot so spol, starost in socialno-ekonomski status, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti marginaliziranim in ranljivim družbenim skupinam;

| 171. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo razvoj evropskih multicentričnih kliničnih preskušanj, zlasti v primeru raka z nizko pojavnostjo in/ali raka z omejenimi možnostmi zdravljenja, ter okrepijo večnacionalno sodelovanje in izvajanje čezmejnih kliničnih preskušanj, pri tem pa gradijo na obstoječih strukturah, kjer je to ustrezno, kot je evropski svet za klinične raziskave na področju otroške onkologije, ter spodbujajo sodelovanje manjših držav; poudarja tudi, da je treba vse pobude na področju politike EU proti raku uskladiti v smeri opredeljenih in skupnih ciljev; |
| --- | --- |

171.

poziva Komisijo in države članice, naj podprejo razvoj evropskih multicentričnih kliničnih preskušanj, zlasti v primeru raka z nizko pojavnostjo in/ali raka z omejenimi možnostmi zdravljenja, ter okrepijo večnacionalno sodelovanje in izvajanje čezmejnih kliničnih preskušanj, pri tem pa gradijo na obstoječih strukturah, kjer je to ustrezno, kot je evropski svet za klinične raziskave na področju otroške onkologije, ter spodbujajo sodelovanje manjših držav; poudarja tudi, da je treba vse pobude na področju politike EU proti raku uskladiti v smeri opredeljenih in skupnih ciljev;

| 172. | podpira klinične raziskave za oceno izvedljivosti, uspešnosti in stroškovne učinkovitost intervencij, ki niso povezane z zdravljenjem, kot so študije o dejavnikih zdravja (vključno z okoljskimi vplivi) in kakovosti življenja; |
| --- | --- |

172.

podpira klinične raziskave za oceno izvedljivosti, uspešnosti in stroškovne učinkovitost intervencij, ki niso povezane z zdravljenjem, kot so študije o dejavnikih zdravja (vključno z okoljskimi vplivi) in kakovosti življenja;

| 173. | je trdno prepričan, da bi bilo treba pri določanju prednostnih nalog in opazovanih spremenljivk za klinična preskušanja vključiti paciente in neodvisna združenja pacientov, pa tudi starše in oskrbovalce, da bi zagotovili, da bodo preskušanja ustrezala nezadovoljenim potrebam evropskih pacientov, vključno s kakovostjo življenja kot primarno opazovano spremenljivko; meni, da je treba končne rezultate preskušanj sporočiti sodelujočim pacientom in javnosti; poziva, naj bodo pediatrični pacienti vključeni v opredelitev nezadovoljenih potreb, da bi prispevali k oblikovanju protokola kliničnih preskušanj, izboljšali komunikacijo s ciljno populacijo in okrepili metode za sporočanje ugotovitev; poudarja, da je treba nadzorovati, v kolikšnem obsegu se spoštujejo določbe o preglednosti iz Uredbe o kliničnem preskušanju zdravil, in o tem redno poročati; |
| --- | --- |

173.

je trdno prepričan, da bi bilo treba pri določanju prednostnih nalog in opazovanih spremenljivk za klinična preskušanja vključiti paciente in neodvisna združenja pacientov, pa tudi starše in oskrbovalce, da bi zagotovili, da bodo preskušanja ustrezala nezadovoljenim potrebam evropskih pacientov, vključno s kakovostjo življenja kot primarno opazovano spremenljivko; meni, da je treba končne rezultate preskušanj sporočiti sodelujočim pacientom in javnosti; poziva, naj bodo pediatrični pacienti vključeni v opredelitev nezadovoljenih potreb, da bi prispevali k oblikovanju protokola kliničnih preskušanj, izboljšali komunikacijo s ciljno populacijo in okrepili metode za sporočanje ugotovitev; poudarja, da je treba nadzorovati, v kolikšnem obsegu se spoštujejo določbe o preglednosti iz Uredbe o kliničnem preskušanju zdravil, in o tem redno poročati;

| 174. | se zavzema za skrbnejši nadzor nad kliničnimi preskušanji in večjo preglednost v procesu raziskav in razvoja zdravljenja raka, vključno z vzpostavitvijo portala, ki bo pacientom omogočil dostop do informacij o razpoložljivih kliničnih preskušanjih v Evropi; poziva k preglednosti dostopa do podatkov kliničnih preskušanj na ravni EU in njihove uporabe, vključno s tistimi, ki so bili opuščeni; poudarja, da bi to moralo vključevati tudi informacije, prilagojene otrokom in mladim pacientom; |
| --- | --- |

174.

se zavzema za skrbnejši nadzor nad kliničnimi preskušanji in večjo preglednost v procesu raziskav in razvoja zdravljenja raka, vključno z vzpostavitvijo portala, ki bo pacientom omogočil dostop do informacij o razpoložljivih kliničnih preskušanjih v Evropi; poziva k preglednosti dostopa do podatkov kliničnih preskušanj na ravni EU in njihove uporabe, vključno s tistimi, ki so bili opuščeni; poudarja, da bi to moralo vključevati tudi informacije, prilagojene otrokom in mladim pacientom;

| 175. | priporoča, naj bodo raziskave parameter registra neenakosti v raku za merjenje in spremljanje neenakosti v zvezi z dostopom do kliničnih preskušanj ter za boljše razumevanje in odzivanje na regionalne in nacionalne razlike v preskušanjih, pa tudi za spremljanje izboljšav v okviru pobud, ki bodo sprejete na podlagi evropskega načrta za boj proti raku, kot je mreža celovitih onkoloških centrov EU; |
| --- | --- |

175.

priporoča, naj bodo raziskave parameter registra neenakosti v raku za merjenje in spremljanje neenakosti v zvezi z dostopom do kliničnih preskušanj ter za boljše razumevanje in odzivanje na regionalne in nacionalne razlike v preskušanjih, pa tudi za spremljanje izboljšav v okviru pobud, ki bodo sprejete na podlagi evropskega načrta za boj proti raku, kot je mreža celovitih onkoloških centrov EU;

| 176. | poudarja, da je treba v predkliničnih in kliničnih fazah raziskav na področju raka upoštevati razlike, povezane s spolom, da se med drugim opišejo razlike v fiziopatologiji bolezni in s tem povezanih komorbidnostih ter v farmakokinetiki/farmakodinamiki zdravil; |
| --- | --- |

176.

poudarja, da je treba v predkliničnih in kliničnih fazah raziskav na področju raka upoštevati razlike, povezane s spolom, da se med drugim opišejo razlike v fiziopatologiji bolezni in s tem povezanih komorbidnostih ter v farmakokinetiki/farmakodinamiki zdravil;

| 177. | pozdravlja izjavo iz Porta o raziskavah na področju raka iz leta 2021, ki poudarja priložnosti za celovit translacijski pristop k raziskavam na področju raka, ki bi lahko omogočil doseganje 10-letnega specifičnega preživetja pri raku pri 75 % pacientov, diagnosticiranih leta 2030 v državah članicah z dobro razvitimi zdravstvenimi sistemi; poziva Komisijo, naj dejavno sodeluje in prevzame vodilno vlogo pri doseganju tega cilja; |
| --- | --- |

177.

pozdravlja izjavo iz Porta o raziskavah na področju raka iz leta 2021, ki poudarja priložnosti za celovit translacijski pristop k raziskavam na področju raka, ki bi lahko omogočil doseganje 10-letnega specifičnega preživetja pri raku pri 75 % pacientov, diagnosticiranih leta 2030 v državah članicah z dobro razvitimi zdravstvenimi sistemi; poziva Komisijo, naj dejavno sodeluje in prevzame vodilno vlogo pri doseganju tega cilja;

| 178. | pozdravlja, da se bodo s pomočjo ukrepov Marie Skłodowske-Curie raziskovalci še naprej izobraževali in usposabljali na področju preprečevanja, napovedovanja, odkrivanja, diagnosticiranja in zdravljenja raka; |
| --- | --- |

178.

pozdravlja, da se bodo s pomočjo ukrepov Marie Skłodowske-Curie raziskovalci še naprej izobraževali in usposabljali na področju preprečevanja, napovedovanja, odkrivanja, diagnosticiranja in zdravljenja raka;

II.   Izmenjava znanja

Izmenjava znanja

| 179. | meni, da je za izboljšanje znanja na področju raka med zdravstvenimi delavci, raziskovalci in pacienti potrebna izmenjava strokovnega znanja, podatkov, programov usposabljanja in komunikacijskih orodij; poudarja, da so čezmejno sodelovanje in izmenjava znanja ter sodelovanje in izmenjava znanja med sektorji ključni za nadaljnje izboljšanje kakovosti oskrbe raka v EU; ugotavlja, da je izmenjava podatkov, če je pod človeškim nadzorom, ključna za uporabo orodij umetne inteligence in strojnega učenja pri raziskovanju in za omogočanje digitalne preobrazbe zdravstvenega varstva, odpravo razlik pri preprečevanju, določitvi diagnoze in zdravljenju raka v Evropi ter optimalne uporabe virov v sistemih zdravstvenega varstva, s čimer se bo povečala učinkovitost in tako omogočila širša dostopnost storitev onkološke oskrbe, tudi na manj poseljenih in oddaljenih območjih; poudarja občutljivo naravo zdravstvenih podatkov; poziva k celovitemu izvajanju Uredbe (EU) 2016/679 z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (Splošna uredba o varstvu podatkov) (80), da se preprečijo nepotrebne omejitve za čezmejno zdravstveno varstvo; poudarja, da je po vsej EU potrebna usklajena razlaga in izvajanje splošne uredbe o varstvu podatkov, zlasti s strani organov za varstvo podatkov, vključno z uvodnima izjavama 33 in 157, ter v povezavi z uredbo o kliničnem preskušanju, ko se bo ta začela uporabljati, vključno z uvodno izjavo 29 in členom 28(2) te uredbe, da bi olajšali znanstvene raziskave; poziva Evropski odbor za varstvo podatkov, naj poskrbi, da se bodo njegove smernice glede zdravstvenih raziskav posodabljale z namenom spodbujanja raziskav, ter poziva Komisijo, naj do konca leta 2022 oblikuje konkretne predloge; |
| --- | --- |

179.

meni, da je za izboljšanje znanja na področju raka med zdravstvenimi delavci, raziskovalci in pacienti potrebna izmenjava strokovnega znanja, podatkov, programov usposabljanja in komunikacijskih orodij; poudarja, da so čezmejno sodelovanje in izmenjava znanja ter sodelovanje in izmenjava znanja med sektorji ključni za nadaljnje izboljšanje kakovosti oskrbe raka v EU; ugotavlja, da je izmenjava podatkov, če je pod človeškim nadzorom, ključna za uporabo orodij umetne inteligence in strojnega učenja pri raziskovanju in za omogočanje digitalne preobrazbe zdravstvenega varstva, odpravo razlik pri preprečevanju, določitvi diagnoze in zdravljenju raka v Evropi ter optimalne uporabe virov v sistemih zdravstvenega varstva, s čimer se bo povečala učinkovitost in tako omogočila širša dostopnost storitev onkološke oskrbe, tudi na manj poseljenih in oddaljenih območjih; poudarja občutljivo naravo zdravstvenih podatkov; poziva k celovitemu izvajanju Uredbe (EU) 2016/679 z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (Splošna uredba o varstvu podatkov) (80

| 180. | poziva Komisijo, naj oceni delovanje evropskih referenčnih mrež, zlasti njihovo vlogo pri zbiranju in izmenjavi strokovnega znanja in dobrih praks, ter tako racionalizira napotitve pacientov pri obvladovanju redkih vrst raka, ki prizadenejo približno 5,1 milijona pacientov po vsej Evropi in zahtevajo obsežno sodelovanje; poudarja pomen evropskih referenčnih mrež pri premagovanju neenakosti na področju zdravja in zagotavljanju varnejšega in kakovostnega zdravljenja prek meja EU; |
| --- | --- |

180.

poziva Komisijo, naj oceni delovanje evropskih referenčnih mrež, zlasti njihovo vlogo pri zbiranju in izmenjavi strokovnega znanja in dobrih praks, ter tako racionalizira napotitve pacientov pri obvladovanju redkih vrst raka, ki prizadenejo približno 5,1 milijona pacientov po vsej Evropi in zahtevajo obsežno sodelovanje; poudarja pomen evropskih referenčnih mrež pri premagovanju neenakosti na področju zdravja in zagotavljanju varnejšega in kakovostnega zdravljenja prek meja EU;

| 181. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezno in vzdržno dolgoročno financiranje evropskih referenčnih mrež ter jih vključijo v nacionalne zdravstvene sisteme; poziva, naj se s temi sredstvi med drugim krijejo nadomestila za virtualna posvetovanja, podpora za programe partnerstev in izobraževalnih programov ter učinkovito povračilo potnih stroškov za paciente v skladu z direktivo o čezmejnem zdravstvenem varstvu, kadar je to potrebno, da bi spodbudili izboljšane standarde oskrbe in enak dostop do najbolj kakovostnih možnih posegov vsem pacientom, ki jih potrebujejo, po vsej Evropi; poziva tudi k podpori za uvedbo, nadgradnjo in nemoteno delovanje digitalne infrastrukture, ki poenostavlja in omogoča dostop do evropskih referenčnih mrež, ter k oblikovanju strategije EU za zbiranje zdravstvenih podatkov za izboljšanje sedanjih registrov redkih bolezni v skupnem in enotnem podatkovnem prostoru; poudarja, da je treba zagotoviti finančna sredstva za nadaljnje delovanje evropskih referenčnih mrež v okviru Programa EU za zdravje, programa evropskega semestra in strukturnih skladov ter na podlagi člena 195 finančne uredbe; poziva, naj se štiri obstoječe evropske referenčne mreže, in sicer PaedCan (rak pri otrocih), EURACAN (redke solidne vrste raka pri odraslih), EuroBloodNet (redke hematološke bolezni, vključno z redkimi hematološkimi malignimi boleznimi) in GENTURIS (sindromi genetske predispozicije za razvoj tumorjev) razširijo na redke, zapletene, slabo ozdravljive vrste raka in raka pri otrocih, saj bi s tem lahko pacientom, vključno z otroki, mladostniki in mladimi odraslimi, omogočili enak dostop do najboljše razpoložljive oskrbe po Evropi in izboljšali funkcionalnost evropskih referenčnih mrež ter zdravstvene rezultate pri populacijah pacientov z redkimi boleznimi; |
| --- | --- |

181.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezno in vzdržno dolgoročno financiranje evropskih referenčnih mrež ter jih vključijo v nacionalne zdravstvene sisteme; poziva, naj se s temi sredstvi med drugim krijejo nadomestila za virtualna posvetovanja, podpora za programe partnerstev in izobraževalnih programov ter učinkovito povračilo potnih stroškov za paciente v skladu z direktivo o čezmejnem zdravstvenem varstvu, kadar je to potrebno, da bi spodbudili izboljšane standarde oskrbe in enak dostop do najbolj kakovostnih možnih posegov vsem pacientom, ki jih potrebujejo, po vsej Evropi; poziva tudi k podpori za uvedbo, nadgradnjo in nemoteno delovanje digitalne infrastrukture, ki poenostavlja in omogoča dostop do evropskih referenčnih mrež, ter k oblikovanju strategije EU za zbiranje zdravstvenih podatkov za izboljšanje sedanjih registrov redkih bolezni v skupnem in enotnem podatkovnem prostoru; poudarja, da je treba zagotoviti finančna sredstva za nadaljnje delovanje evropskih referenčnih mrež v okviru Programa EU za zdravje, programa evropskega semestra in strukturnih skladov ter na podlagi člena 195 finančne uredbe; poziva, naj se štiri obstoječe evropske referenčne mreže, in sicer PaedCan (rak pri otrocih), EURACAN (redke solidne vrste raka pri odraslih), EuroBloodNet (redke hematološke bolezni, vključno z redkimi hematološkimi malignimi boleznimi) in GENTURIS (sindromi genetske predispozicije za razvoj tumorjev) razširijo na redke, zapletene, slabo ozdravljive vrste raka in raka pri otrocih, saj bi s tem lahko pacientom, vključno z otroki, mladostniki in mladimi odraslimi, omogočili enak dostop do najboljše razpoložljive oskrbe po Evropi in izboljšali funkcionalnost evropskih referenčnih mrež ter zdravstvene rezultate pri populacijah pacientov z redkimi boleznimi;

| 182. | meni, da bosta nadaljnji razvoj in optimizacija evropskih referenčnih mrež zahtevala sodelovanje vseh držav članic v obstoječih evropskih referenčnih mrežah, pri čemer bo imela vsaka država članica vsaj enega polnopravnega ali pridruženega člana v vsaki evropski referenčni mreži ter na vsakem njenem podkliničnem področju ali tematski mreži, kar bo posameznim pacientom olajšalo pot z učinkovitim sodelovanjem med nacionalnimi kontaktnimi točkami in evropskimi referenčnimi mrežami, oceno delovanja evropskih referenčnih mrež prek izmenjave podatkov o njihovi učinkovitosti in mreženju na področju redkih vrst raka, uvedbo telemedicinskih orodij, ki omogočajo izmenjavo zdravstvene dokumentacije o primerih in rezultatov slikanja na varen način, za razpravo o kompleksnih primerih raka ter ustrezno in dolgoročno financiranje na ravni Unije (EU4Health) in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

182.

meni, da bosta nadaljnji razvoj in optimizacija evropskih referenčnih mrež zahtevala sodelovanje vseh držav članic v obstoječih evropskih referenčnih mrežah, pri čemer bo imela vsaka država članica vsaj enega polnopravnega ali pridruženega člana v vsaki evropski referenčni mreži ter na vsakem njenem podkliničnem področju ali tematski mreži, kar bo posameznim pacientom olajšalo pot z učinkovitim sodelovanjem med nacionalnimi kontaktnimi točkami in evropskimi referenčnimi mrežami, oceno delovanja evropskih referenčnih mrež prek izmenjave podatkov o njihovi učinkovitosti in mreženju na področju redkih vrst raka, uvedbo telemedicinskih orodij, ki omogočajo izmenjavo zdravstvene dokumentacije o primerih in rezultatov slikanja na varen način, za razpravo o kompleksnih primerih raka ter ustrezno in dolgoročno financiranje na ravni Unije (EU4Health) in nacionalni ravni;

| 183. | poziva države članice, naj ustrezno upoštevajo pomen nevladnih lokalnih, regionalnih in nacionalnih organizacij, ki združujejo paciente z rakom, osebe, ki so preživele raka, in njihove sorodnike, v smislu njihove udeležbe v procesu izmenjave znanja in v boju proti raku, v smislu zakonodajne podpore in v smislu zagotovitve posebnega financiranja za te organizacije, zlasti tiste, ki sodelujejo v programih za boj proti raku; |
| --- | --- |

183.

poziva države članice, naj ustrezno upoštevajo pomen nevladnih lokalnih, regionalnih in nacionalnih organizacij, ki združujejo paciente z rakom, osebe, ki so preživele raka, in njihove sorodnike, v smislu njihove udeležbe v procesu izmenjave znanja in v boju proti raku, v smislu zakonodajne podpore in v smislu zagotovitve posebnega financiranja za te organizacije, zlasti tiste, ki sodelujejo v programih za boj proti raku;

| 184. | spodbuja države članice, naj podprejo namenski in prilagojen pristop k redkim vrstam raka pri odraslih in raku pri otrocih, pri čemer naj ocenijo pobude EU in v svoje nacionalne zdravstvene sisteme v celoti vključijo evropske referenčne mreže; poziva, naj se oblikujejo skupni in dosledni protokoli glede zbiranja podatkov in naj se oblikuje enoten nabor opredelitev za razlago zbranih podatkov; poziva, naj se organizacije pacientov z redkimi vrstami raka združijo z evropskimi referenčnimi mrežami in evropskim referenčnim centrom; |
| --- | --- |

184.

spodbuja države članice, naj podprejo namenski in prilagojen pristop k redkim vrstam raka pri odraslih in raku pri otrocih, pri čemer naj ocenijo pobude EU in v svoje nacionalne zdravstvene sisteme v celoti vključijo evropske referenčne mreže; poziva, naj se oblikujejo skupni in dosledni protokoli glede zbiranja podatkov in naj se oblikuje enoten nabor opredelitev za razlago zbranih podatkov; poziva, naj se organizacije pacientov z redkimi vrstami raka združijo z evropskimi referenčnimi mrežami in evropskim referenčnim centrom;

| 185. | opozarja, da je Skupno raziskovalno središče aktivno sodelovalo pri podpiranju dejavnosti in izkoriščanju podatkov iz registrov raka; meni, da je treba okrepiti mandat in financiranje Skupnega raziskovalnega središča ter politično podporo zanj, da bo nadaljevalo in pospeševalo usklajevanje na področju registrov raka, zlasti v smislu zbiranja rezultatov pacientov ter dejanskih dokazov in prepoznavanja skupin raka ter njihovega povezovanja v obstoječih registrih raka; |
| --- | --- |

185.

opozarja, da je Skupno raziskovalno središče aktivno sodelovalo pri podpiranju dejavnosti in izkoriščanju podatkov iz registrov raka; meni, da je treba okrepiti mandat in financiranje Skupnega raziskovalnega središča ter politično podporo zanj, da bo nadaljevalo in pospeševalo usklajevanje na področju registrov raka, zlasti v smislu zbiranja rezultatov pacientov ter dejanskih dokazov in prepoznavanja skupin raka ter njihovega povezovanja v obstoječih registrih raka;

| 186. | pozdravlja razvoj evropske raziskovalne infrastrukture, v celoti namenjene pediatričnim raziskavam, vključno z onkologijo, ki bo olajšala osnovne, predklinične in transnacionalne pediatrične raziskave, ki podpirajo razpoložljivost kliničnih preskušanj in zdravil za otroke; |
| --- | --- |

186.

pozdravlja razvoj evropske raziskovalne infrastrukture, v celoti namenjene pediatričnim raziskavam, vključno z onkologijo, ki bo olajšala osnovne, predklinične in transnacionalne pediatrične raziskave, ki podpirajo razpoložljivost kliničnih preskušanj in zdravil za otroke;

| 187. | pozdravlja ustanovitev središča znanja o raku v letu 2021, ki bo prispevalo k izmenjavi in usklajevanju znanstvenih in tehničnih pobud v zvezi z rakom na ravni EU; meni, da bi moralo središče znanja vključevati vse deležnike (predstavnike nacionalnih programov za obvladovanje raka, združenj pacientov in oskrbovalcev, akademskih združenj, ustreznih organov in agencij EU, predstavnikov gospodarskih subjektov itd.); meni, da bi moralo to središče temeljiti na pregledovanju podatkov, poročilih evropskih referenčnih mrež in registrih raka; meni, da bi moralo biti njegovo poslanstvo jasno opredeljeno in vključevati:






  (a) | koordiniranje mreže vseh nacionalnih programov za obvladovanje raka; |
| --- | --- | --- |

187.

pozdravlja ustanovitev središča znanja o raku v letu 2021, ki bo prispevalo k izmenjavi in usklajevanju znanstvenih in tehničnih pobud v zvezi z rakom na ravni EU; meni, da bi moralo središče znanja vključevati vse deležnike (predstavnike nacionalnih programov za obvladovanje raka, združenj pacientov in oskrbovalcev, akademskih združenj, ustreznih organov in agencij EU, predstavnikov gospodarskih subjektov itd.); meni, da bi moralo to središče temeljiti na pregledovanju podatkov, poročilih evropskih referenčnih mrež in registrih raka; meni, da bi moralo biti njegovo poslanstvo jasno opredeljeno in vključevati:

(a)

koordiniranje mreže vseh nacionalnih programov za obvladovanje raka;

| (b) | pripravo evropskega načrta za začetek obsežnih preventivnih kampanj in izobraževalnih programov za promocijo zdravja; |
| --- | --- |

(b)

pripravo evropskega načrta za začetek obsežnih preventivnih kampanj in izobraževalnih programov za promocijo zdravja;

| (c) | usklajevanje oblikovanja skupnih meril kakovosti za usmerjanje nacionalne akreditacije presejalnih programov, registrov raka in centrov za oskrbo raka; |
| --- | --- |

(c)

usklajevanje oblikovanja skupnih meril kakovosti za usmerjanje nacionalne akreditacije presejalnih programov, registrov raka in centrov za oskrbo raka;

| (d) | razvijanje, na podlagi najnovejših znanstvenih dokazov, smernic klinične prakse in shem zagotavljanja kakovosti za izboljšanje celotnega procesa oskrbe za vse vrste raka, zlasti za redke vrste raka in vrste raka pri otrocih; |
| --- | --- |

(d)

razvijanje, na podlagi najnovejših znanstvenih dokazov, smernic klinične prakse in shem zagotavljanja kakovosti za izboljšanje celotnega procesa oskrbe za vse vrste raka, zlasti za redke vrste raka in vrste raka pri otrocih;

| (e) | priprava letnih poročil in vzpostavitev okvirov za izboljšanje zbiranja podatkov iz presejalnih programov, registrov raka in evropskih referenčnih mrež na ravni EU; |
| --- | --- |

(e)

priprava letnih poročil in vzpostavitev okvirov za izboljšanje zbiranja podatkov iz presejalnih programov, registrov raka in evropskih referenčnih mrež na ravni EU;

| (f) | predstavitev študij o vplivu preprečevanja in diagnoze, vključno z ocenami o zmanjšanju gospodarskih stroškov, ki nastanejo zaradi povečanih naložb na teh področjih; |
| --- | --- |

(f)

predstavitev študij o vplivu preprečevanja in diagnoze, vključno z ocenami o zmanjšanju gospodarskih stroškov, ki nastanejo zaradi povečanih naložb na teh področjih;

| (g) | usklajevanje izmenjave dobrih praks in rezultatov med evropskimi referenčnimi mrežami in celovitimi onkološkimi centri; |
| --- | --- |

(g)

usklajevanje izmenjave dobrih praks in rezultatov med evropskimi referenčnimi mrežami in celovitimi onkološkimi centri;

| (h) | oblikovanje celovitega modela, ki bo temeljil na evropskem načrtu za boj proti raku in programu Obzorje Evropa, s prispevki bolnikov in oskrbovalcev, da se opredelijo prednostne naloge raziskav in po možnosti omogoči razvoj usklajene in učinkovite skupine za raziskovanje raka v Evropi; |
| --- | --- |

(h)

oblikovanje celovitega modela, ki bo temeljil na evropskem načrtu za boj proti raku in programu Obzorje Evropa, s prispevki bolnikov in oskrbovalcev, da se opredelijo prednostne naloge raziskav in po možnosti omogoči razvoj usklajene in učinkovite skupine za raziskovanje raka v Evropi;

| (i) | lajšanje izmenjave anonimiziranih podatkov, zbranih v evropskem oblaku za raka, zdravnikom in raziskovalcem, pa tudi subjektom, ki razvijajo zdravstvene storitve in sodobne tehnološke rešitve za paciente z rakom; |
| --- | --- |

(i)

lajšanje izmenjave anonimiziranih podatkov, zbranih v evropskem oblaku za raka, zdravnikom in raziskovalcem, pa tudi subjektom, ki razvijajo zdravstvene storitve in sodobne tehnološke rešitve za paciente z rakom;

| (j) | podpiranje skupnih programov usposabljanja za zdravstveno osebje, paciente in oskrbovalce; |
| --- | --- |

(j)

podpiranje skupnih programov usposabljanja za zdravstveno osebje, paciente in oskrbovalce;

| (k) | zagotavljanje posodobljenih, preverjenih in preglednih informacij državljanom in strokovnjakom o vzrokih in zdravljenju raka ter zakonodaji EU v zvezi z rakom; |
| --- | --- |

(k)

zagotavljanje posodobljenih, preverjenih in preglednih informacij državljanom in strokovnjakom o vzrokih in zdravljenju raka ter zakonodaji EU v zvezi z rakom;

| (l) | spremljanje ravni izvajanja ustreznih priporočil v nacionalnih programih za obvladovanje raka držav članic in redno omogočanje dostopa do rezultatov tega spremljanja; |
| --- | --- |

(l)

spremljanje ravni izvajanja ustreznih priporočil v nacionalnih programih za obvladovanje raka držav članic in redno omogočanje dostopa do rezultatov tega spremljanja;

| (m) | predlaganje merljivih in ponovljivih kazalnikov glavnih izidov, ki so navedeni v evropskem načrtu za boj proti raku; |
| --- | --- |

(m)

predlaganje merljivih in ponovljivih kazalnikov glavnih izidov, ki so navedeni v evropskem načrtu za boj proti raku;

| 188. | opozarja, da morajo raziskovalci sodelovati pri iskanju najboljšega možnega zdravljenja, zlasti za paciente z redkimi vrstami raka, vendar se srečujejo z resnimi ovirami; zato poziva Komisijo, naj preko mehanizma za znanstveno svetovanje ali imenovanjem posebnega odposlanca za čezmejne raziskave raka preuči vse ovire pri čezmejnih raziskavah raka in sodelovanju na tem področju, vključno s predpisi, da bi spodbujali čezmejne raziskave raka; |
| --- | --- |

188.

opozarja, da morajo raziskovalci sodelovati pri iskanju najboljšega možnega zdravljenja, zlasti za paciente z redkimi vrstami raka, vendar se srečujejo z resnimi ovirami; zato poziva Komisijo, naj preko mehanizma za znanstveno svetovanje ali imenovanjem posebnega odposlanca za čezmejne raziskave raka preuči vse ovire pri čezmejnih raziskavah raka in sodelovanju na tem področju, vključno s predpisi, da bi spodbujali čezmejne raziskave raka;

| 189. | priporoča oblikovanje najmanj enega registra raka v vsaki regiji EU, tudi v odročnih in najbolj oddaljenih regijah; meni, da je bistveno zagotoviti nemoteno delovanje registrov o raku; podpira krepitev zmogljivosti nacionalnih registrov raka pri zbiranju standardiziranih rezultatov, o katerih poročajo bolniki, da bi bolje spremljali življenjski slog državljanov EU, tudi socialno-ekonomske razmere, informacije o zaposlitvi, okoljske dejavnike in druge podatke, ter za prepoznavanje vzrokov neenakosti v pojavnosti, razširjenosti in preživetju raka; poudarja, da je nujno treba skupno zbirati podatke v vseh državah članicah; poziva, naj se z uskladitvijo področja uporabe in kakovosti zbiranja podatkov zagotovi primerljivost virov podatkov ter interoperabilnost regionalnih in nacionalnih registrov raka, pa tudi varen dostop do teh podatkov; poziva, naj se nacionalne registre raka pooblasti za analizo razlik v obolevnosti in podajanje priporočil nacionalnim svetom za obvladovanje raka in Skupnemu raziskovalnemu središču glede potrebnih ukrepov; poziva, naj se s sodobnimi epidemiološkimi in molekularnogenetskimi metodami analizira razširjenost raka in opredelijo vzroki zanjo; poziva k uvedbi posebnih registrov raka za maligne bolezni pri otrocih v skladu z Mednarodno klasifikacijo raka pri otrocih; poziva k izboljšanju dostopa do kliničnih preskušanj in sočutne uporabe za redke vrste raka pri odraslih; |
| --- | --- |

189.

priporoča oblikovanje najmanj enega registra raka v vsaki regiji EU, tudi v odročnih in najbolj oddaljenih regijah; meni, da je bistveno zagotoviti nemoteno delovanje registrov o raku; podpira krepitev zmogljivosti nacionalnih registrov raka pri zbiranju standardiziranih rezultatov, o katerih poročajo bolniki, da bi bolje spremljali življenjski slog državljanov EU, tudi socialno-ekonomske razmere, informacije o zaposlitvi, okoljske dejavnike in druge podatke, ter za prepoznavanje vzrokov neenakosti v pojavnosti, razširjenosti in preživetju raka; poudarja, da je nujno treba skupno zbirati podatke v vseh državah članicah; poziva, naj se z uskladitvijo področja uporabe in kakovosti zbiranja podatkov zagotovi primerljivost virov podatkov ter interoperabilnost regionalnih in nacionalnih registrov raka, pa tudi varen dostop do teh podatkov; poziva, naj se nacionalne registre raka pooblasti za analizo razlik v obolevnosti in podajanje priporočil nacionalnim svetom za obvladovanje raka in Skupnemu raziskovalnemu središču glede potrebnih ukrepov; poziva, naj se s sodobnimi epidemiološkimi in molekularnogenetskimi metodami analizira razširjenost raka in opredelijo vzroki zanjo; poziva k uvedbi posebnih registrov raka za maligne bolezni pri otrocih v skladu z Mednarodno klasifikacijo raka pri otrocih; poziva k izboljšanju dostopa do kliničnih preskušanj in sočutne uporabe za redke vrste raka pri odraslih;

| 190. | odločno podpira ustanovitev registra neenakosti v raku na evropski ravni, ki je napovedana v evropskem načrtu za boj proti raku, da bo mogoče opredeliti trende, razlike, neenakosti in nepravičnosti med državami članicami in znotraj njih; meni, da bo ta register pomagal pri prepoznanju izzivov in posebnih področij delovanja za namen usmerjanja naložb in posredovanja ter omogočanje raziskav o neenakostih na ravni EU ter na nacionalni in regionalni ravni; poziva, naj bo register dostopen javnosti; poudarja, da mora register vključevati tudi socialne neenakosti, kot so tiste, povezane s socialno-ekonomskim statusom, poklicem in spolom; |
| --- | --- |

190.

odločno podpira ustanovitev registra neenakosti v raku na evropski ravni, ki je napovedana v evropskem načrtu za boj proti raku, da bo mogoče opredeliti trende, razlike, neenakosti in nepravičnosti med državami članicami in znotraj njih; meni, da bo ta register pomagal pri prepoznanju izzivov in posebnih področij delovanja za namen usmerjanja naložb in posredovanja ter omogočanje raziskav o neenakostih na ravni EU ter na nacionalni in regionalni ravni; poziva, naj bo register dostopen javnosti; poudarja, da mora register vključevati tudi socialne neenakosti, kot so tiste, povezane s socialno-ekonomskim statusom, poklicem in spolom;

| 191. | poziva Komisijo, naj spodbuja objavo znanstvenih rezultatov z odprtim dostopom, da bodo lahko dostopni celotnemu zdravstvenemu osebju in raziskovalcem; |
| --- | --- |

191.

poziva Komisijo, naj spodbuja objavo znanstvenih rezultatov z odprtim dostopom, da bodo lahko dostopni celotnemu zdravstvenemu osebju in raziskovalcem;

| 192. | podpira namero Komisije, da pacientom z rakom omogoči varen dostop do elektronskih zdravstvenih kartotek in njihovo čezmejno izmenjavo; meni, da bi lahko Komisija v sodelovanju z organizacijo Digital Health Europe postavila temelje za evropski zdravstveni podatkovni prostor z zbiranjem, analiziranjem in izmenjavo anonimiziranih zdravstvenih podatkov (iz registrov raka, bolnišnic, akademskih kliničnih preskušanj in kohortnih študij) ter bioloških podatkov (iz krvi in vzorcev tumorjev) v evropskem oblaku za raka; poudarja, da je usklajena razlaga splošne uredbe o varstvu podatkov v vseh državah članicah podlaga za nove pobude o izmenjavi podatkov, kot na primer evropski zdravstveni podatkovni prostor; spodbuja uporabo zdravstvenih podatkov v raziskovalne namene (podatkovni altruizem); pozdravlja načrtovano ustanovitev virtualnega evropskega digitalnega središča za onkološke bolnike v okviru misije za boj proti raku programa Obzorje Evropa, ki bo podpiralo standardiziran pristop k sodelovanju pacientov, pripravljenih dovoliti hrambo in izmenjavo svojih standardiziranih in enotno opredeljenih zdravstvenih podatkov; priporoča vključitev pacientov v ukrepe, povezane s hrambo in uporabo zdravstvenih podatkov za namen oblikovanja politik in raziskave; pozdravlja načrtovano razširitev evropskega informacijskega sistema o raku pred letom 2022; |
| --- | --- |

192.

podpira namero Komisije, da pacientom z rakom omogoči varen dostop do elektronskih zdravstvenih kartotek in njihovo čezmejno izmenjavo; meni, da bi lahko Komisija v sodelovanju z organizacijo Digital Health Europe postavila temelje za evropski zdravstveni podatkovni prostor z zbiranjem, analiziranjem in izmenjavo anonimiziranih zdravstvenih podatkov (iz registrov raka, bolnišnic, akademskih kliničnih preskušanj in kohortnih študij) ter bioloških podatkov (iz krvi in vzorcev tumorjev) v evropskem oblaku za raka; poudarja, da je usklajena razlaga splošne uredbe o varstvu podatkov v vseh državah članicah podlaga za nove pobude o izmenjavi podatkov, kot na primer evropski zdravstveni podatkovni prostor; spodbuja uporabo zdravstvenih podatkov v raziskovalne namene (podatkovni altruizem); pozdravlja načrtovano ustanovitev virtualnega evropskega digitalnega središča za onkološke bolnike v okviru misije za boj proti raku programa Obzorje Evropa, ki bo podpiralo standardiziran pristop k sodelovanju pacientov, pripravljenih dovoliti hrambo in izmenjavo svojih standardiziranih in enotno opredeljenih zdravstvenih podatkov; priporoča vključitev pacientov v ukrepe, povezane s hrambo in uporabo zdravstvenih podatkov za namen oblikovanja politik in raziskave; pozdravlja načrtovano razširitev evropskega informacijskega sistema o raku pred letom 2022;

| 193. | poziva k izboljšanju standardov na področju izobraževanja in usposabljanja zdravstvenega osebja; spodbuja skupne in večdisciplinarne programe usposabljanja zdravstvenega osebja v tesnem sodelovanju z evropskimi akademskimi združenji; pozdravlja začetek programa medspecialističnega usposabljanja na področju raka na vseh stopnjah zdravljenja in oskrbe, vključno z diagnozo, zdravljenjem, zapleti in komorbidnostmi, preživetjem in oskrbo ob koncu življenja; |
| --- | --- |

193.

poziva k izboljšanju standardov na področju izobraževanja in usposabljanja zdravstvenega osebja; spodbuja skupne in večdisciplinarne programe usposabljanja zdravstvenega osebja v tesnem sodelovanju z evropskimi akademskimi združenji; pozdravlja začetek programa medspecialističnega usposabljanja na področju raka na vseh stopnjah zdravljenja in oskrbe, vključno z diagnozo, zdravljenjem, zapleti in komorbidnostmi, preživetjem in oskrbo ob koncu življenja;

III.   Financiranje evropskega načrta za boj proti raku

Financiranje evropskega načrta za boj proti raku

| 194. | poudarja, da evropskega načrta za boj proti raku ne bi smeli razumeti le kot politično zavezanost spodbujanju sprememb, temveč kot niz konkretnih in ambicioznih pobud, namenjenih podpori, usklajevanju in dopolnjevanju prizadevanj držav članic za zmanjšanje fizičnega in psihičnega trpljenja zaradi raka; spodbuja Komisijo, naj optimizira dosledno izvajanje pobud, opisanih v načrtu, z jasnimi smernicami za države članice glede konkretnih ukrepov proti neenakemu dostopu do diagnoze in zdravljenja raka ter ustreznega financiranja, zlasti pri odpravljanju neenakega dostopa; obenem poudarja različno zmogljivost držav članic za črpanje sredstev, ki so bila doslej namenjena programom zdravstvenega varstva; poziva Komisijo, naj državam članicam zagotovi smernice in jasen pregled namenskih sredstev EU, posebej opredeljenih poti, ki povezujejo ukrepe, opisane v načrtu, z mehanizmi financiranja EU, ki so v njem opredeljeni, in možne sinergije in dopolnjevanja programa EU4Health z drugimi, kot so Digitalna Evropa, Obzorje Evropa, NextGenerationEU/mehanizem za okrevanje in odpornost, strukturni in kohezijski skladi, da bi povečali pravičen dostop do kakovostne diagnoze in oskrbe, zagotovili ustrezne naložbe v preprečevanje raka in inovativnost ter izboljšali odpornost zdravstvenih sistemov; poudarja pomen kohezijskih skladov za doseganje enakega dostopa do zdravstvenega varstva, zlasti v manj razvitih delih EU, vključno s podeželskimi regijami, z vlaganjem v zdravstveno infrastrukturo in delovno silo; |
| --- | --- |

194.

poudarja, da evropskega načrta za boj proti raku ne bi smeli razumeti le kot politično zavezanost spodbujanju sprememb, temveč kot niz konkretnih in ambicioznih pobud, namenjenih podpori, usklajevanju in dopolnjevanju prizadevanj držav članic za zmanjšanje fizičnega in psihičnega trpljenja zaradi raka; spodbuja Komisijo, naj optimizira dosledno izvajanje pobud, opisanih v načrtu, z jasnimi smernicami za države članice glede konkretnih ukrepov proti neenakemu dostopu do diagnoze in zdravljenja raka ter ustreznega financiranja, zlasti pri odpravljanju neenakega dostopa; obenem poudarja različno zmogljivost držav članic za črpanje sredstev, ki so bila doslej namenjena programom zdravstvenega varstva; poziva Komisijo, naj državam članicam zagotovi smernice in jasen pregled namenskih sredstev EU, posebej opredeljenih poti, ki povezujejo ukrepe, opisane v načrtu, z mehanizmi financiranja EU, ki so v njem opredeljeni, in možne sinergije in dopolnjevanja programa EU4Health z drugimi, kot so Digitalna Evropa, Obzorje Evropa, NextGenerationEU/mehanizem za okrevanje in odpornost, strukturni in kohezijski skladi, da bi povečali pravičen dostop do kakovostne diagnoze in oskrbe, zagotovili ustrezne naložbe v preprečevanje raka in inovativnost ter izboljšali odpornost zdravstvenih sistemov; poudarja pomen kohezijskih skladov za doseganje enakega dostopa do zdravstvenega varstva, zlasti v manj razvitih delih EU, vključno s podeželskimi regijami, z vlaganjem v zdravstveno infrastrukturo in delovno silo;

| 195. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bo za ustrezno izvajanje načrta in njihovih nacionalnih programov za obvladovanje raka namenjenih dovolj sredstev; meni, da bi bilo treba za izvajanje nacionalnih programov za obvladovanje raka nameniti največ 30 % sredstev evropskega načrta za boj proti raku; |
| --- | --- |

195.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bo za ustrezno izvajanje načrta in njihovih nacionalnih programov za obvladovanje raka namenjenih dovolj sredstev; meni, da bi bilo treba za izvajanje nacionalnih programov za obvladovanje raka nameniti največ 30 % sredstev evropskega načrta za boj proti raku;

| 196. | pozdravlja načrt financiranja v višini 4 milijarde EUR in ugotavlja, da se viri financiranja, določeni v načrtu za boj proti raku, med seboj dopolnjujejo; ugotavlja, da bi bilo treba predlagani proračun razumeti kot prvi korak k uresničevanju vseh ukrepov v okviru evropskega načrta za boj proti raku; opozarja, da bodo k načrtu prispevali različni viri financiranja, kot so programi EU4Health, Obzorje Evropa in digitalna Evropa, skladi kohezijske politike ter mehanizem za okrevanje in odpornost; poudarja, da je treba boj proti raku na skladen in pregleden način vključiti v vse vire financiranja; zlasti poudarja, da je treba okrepiti raziskave, inovacije in preprečevanje ter jim nameniti več sredstev; poudarja, da je treba redno pregledovati predlagano dodelitev sredstev za evropski načrt za boj proti raku, da bi jo po možnosti povečali, ko bo to mogoče; poudarja, da mora biti mobilizacija teh sredstev v državah članicah skladna s potrebami, ki jih opredeli posamezna država članica, in usmerjena v korist javnemu interesu in storitvam javnega zdravstva; |
| --- | --- |

196.

pozdravlja načrt financiranja v višini 4 milijarde EUR in ugotavlja, da se viri financiranja, določeni v načrtu za boj proti raku, med seboj dopolnjujejo; ugotavlja, da bi bilo treba predlagani proračun razumeti kot prvi korak k uresničevanju vseh ukrepov v okviru evropskega načrta za boj proti raku; opozarja, da bodo k načrtu prispevali različni viri financiranja, kot so programi EU4Health, Obzorje Evropa in digitalna Evropa, skladi kohezijske politike ter mehanizem za okrevanje in odpornost; poudarja, da je treba boj proti raku na skladen in pregleden način vključiti v vse vire financiranja; zlasti poudarja, da je treba okrepiti raziskave, inovacije in preprečevanje ter jim nameniti več sredstev; poudarja, da je treba redno pregledovati predlagano dodelitev sredstev za evropski načrt za boj proti raku, da bi jo po možnosti povečali, ko bo to mogoče; poudarja, da mora biti mobilizacija teh sredstev v državah članicah skladna s potrebami, ki jih opredeli posamezna država članica, in usmerjena v korist javnemu interesu in storitvam javnega zdravstva;

o

o o

| 197. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Evropskemu odboru regij, vladam in parlamentom držav članic ter Svetovni zdravstveni organizaciji. |
| --- | --- |

197.

naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Evropskemu odboru regij, vladam in parlamentom držav članic ter Svetovni zdravstveni organizaciji.

---

(1)  UL C 362, 8.9.2021, str. 182.

1

(2)  Delovni dokument z dne 27. oktober 2020.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/695 z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje rezultatov (UL L 170, 12.5.2021, str. 1).

3

(4)  Vmesno poročilo Odbora za boj proti raku z naslovom Conquering cancer: Mission possible (Premagajmo raka: misija mogoče).

4

(5)  UL C 269 I, 7.7.2021, str. 3.

5

(6)  UL L 327, 16.12.2003, str. 34.

6

(7)  https://ec.europa.eu/health/sites/default/files/major_chronic_diseases/docs/2017_cancerscreening_2ndreportimplementation_en.pdf

7

(8)  UL L 158, 30.4.2004, str. 50.

8

(9)  UL L 131, 5.5.1998, str. 11.

9

(10)  UL L 107, 26.3.2021, str. 1.

10

(11)  UL L 158, 27.5.2014, str. 1.

11

(12)  UL L 166, 11.5.2021, str. 1.

12

(13)  https://www.eea.europa.eu/publications/healthy-environment-healthy-lives

13

(14)  UL C 341, 24.8.2021, str. 76.

14

(15)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/690012/EPRS_ STU(2021)690012_EN.pdf

15

(16)  https://cancer-code-europe.iarc.fr/index.php/en/

16

(17)  https://www.europeancancer.org/2-standard/66-european-code-of-cancer-practice

17

(18)  https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/336595/WHO-EURO-2020-1435-41185-56004-eng.pdf?sequence=1&isAllowed=y

18

(19)  UL C 270, 7.7.2021, str. 2.

19

(20)  UL C 263, 25.7.2018, str. 4.

20

(21)  UL C 371, 15.9.2021, str. 75.

21

(22)  UL C 449, 23.12.2020, str. 71.

22

(23)  UL C 411, 27.11.2020, str. 48.

23

(24)  UL C 371, 15.9.2021, str. 102.

24

(25)  UL C 385, 22.9.2021, str. 83.

25

(26)  UL C 238, 6.7.2018, str. 128.

26

(27)  https://www.europeancancer.org/resources/201:time-to-act.html

27

https://www.europeancancer.org/timetoact/impact/data-intelligence

(28)  https://www.endocrine.org/news-and-advocacy/news-room/2015/estimated-costs-of-endocrine-disrupting-chemical-exposure-exceed-150-billion-annually-in-eu

28

(29)  EU-OSHA: https://osha.europa.eu/sl/themes/work-related-diseases/work-related-cancer

29

(30)  EU-OSHA: https://osha.europa.eu/sl/publications/worker-survey-exposure-cancer-risk-factors/view

30

(31)  Commission Recommendation of 19 September 2003 concerning the European schedule of occupational diseases (Priporočilo Komisije z dne 19. septembra 2003 o evropskem seznamu poklicnih bolezni) (UL L 238, 25.9.2003, str. 28).

31

(32)  https://www.who.int/publications/m/item/technical-report-on-pricing-of-cancer-medicines-and-its-impacts

32

(33)  Direktiva 2014/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o proizvodnji, predstavitvi in prodaji tobačnih in povezanih izdelkov (UL L 127, 29.4.2014, str. 1).

33

(34)  Direktiva Sveta 2011/64/EU z dne 21. junija 2011 o strukturi in stopnjah trošarine, ki velja za tobačne izdelke (UL L 176, 5.7.2011, str. 24).

34

(35)  Direktiva (EU) 2019/904 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o zmanjšanju vpliva nekaterih plastičnih proizvodov na okolje (UL L 155, 12.6.2019, str. 1).

35

(36)  https://fctc.who.int/who-fctc/overview

36

(37)  https://fctc.who.int/protocol/overview

37

(38)  https://www.ombudsman.europa.eu/en/decision/en/73774

38

(39)  UL C 296, 5.12.2009, str. 4.

39

(40)  Scoccianti C., Cecchini M., Anderson A.S. in drugi, European Code against Cancer 4th Edition: Alcohol drinking and cancer, Cancer Epidemiol. December 2016; 45: str. 181–188. https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/27816465/

40

European Code against Cancer 4th Edition: Alcohol drinking and cancer

(41)  https://www.euro.who.int/en/health-topics/disease-prevention/alcohol-use/news/news/2018/09/there-is-no-safe-level-of-alcohol,-new-study-confirms

41

(42)  https://www.thelancet.com/action/showPdf?pii=S0140-6736%2818%2931310-2

42

(43)  Sporočilo Komisije z dne 24. oktobra 2006 o strategiji EU za podporo državam članicam pri zmanjševanju škode zaradi uživanja alkohola (COM(2006)0625).

43

(44)  https://www.thelancet.com/journals/lanonc/article/PIIS1470-2045(21)00279-5/fulltext

44

(45)  Direktiva (EU) 2018/1808 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o spremembi Direktive 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) glede na spreminjajoče se tržne razmere (UL L 303, 28.11.2018, str. 69).

45

(46)  Predlog priporočila Sveta o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke, ki ga je 24. marca 2021 objavila Komisija (COM(2021)0137).

46

(47)  UL C 395, 29.9.2021, str. 32.

47

(48)  UL L 114, 27.4.2006, str. 38.

48

(49)  Direktiva 2014/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti na trgu električne opreme, ki je načrtovana za uporabo znotraj določenih napetostnih mej (UL L 96, 29.3.2014, str. 357).

49

(50)  Uredba Sveta (Euratom) 2021/765 z dne 10. maja 2021 o vzpostavitvi Programa za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo za obdobje 2021–2025, ki dopolnjuje okvirni program za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter razveljavitvi Uredbe (Euratom) 2018/1563, (UL L 167 I, 12.5.2021, str. 81).

50

(51)  Direktiva Sveta 2013/59/Euratom z dne 5. decembra 2013 o določitvi temeljnih varnostnih standardov za varstvo pred nevarnostmi zaradi ionizirajočega sevanja in o razveljavitvi direktiv 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom in 2003/122/Euratom (UL L 13, 17.1.2014, str. 1).

51

(52)  UL C 494, 8.12.2021, str. 64.

52

(53)  Direktiva (EU) 2020/2184 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (UL L 435, 23.12.2020, str. 1).

53

(54)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

54

(55)  Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

55

(56)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1935/2004 z dne 27. oktobra 2004 o materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili (UL L 338, 13.11.2004, str. 4).

56

(57)  Uredba (ES) št. 1223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o kozmetičnih izdelkih (UL L 342, 22.12.2009, str. 59).

57

(58)  Direktiva 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o varnosti igrač (UL L 170, 30.6.2009, str. 1).

58

(59)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608866/IPOL_ STU(2019)608866_EN.pdf

59

(60)  UL L 353, 31.12.2008, str. 1.

60

(61)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0427.

61

(62)  UL C 466, 28.12.2018, str. 1.

62

(63)  Direktiva 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu (UL L 88, 4.4.2011, str. 45).

63

(64)  Uredba (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (UL L 166, 30.4.2004, str. 1).

64

(65)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 255, 30.9.2005, str. 22).

65

(66)  Delovni dokument služb Komisije z naslovom Strateška agenda za uporabo medicinskega ionizirajočega sevanja (SAMIRA) (SWD(2021)0014).

66

(67)  https://www.accelerate-platform.org/

67

(68)  UL L 311, 28.11.2001, str. 67.

68

(69)  UL L 136, 30.4.2004, str. 1.

69

(70)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

70

(71)  Direktiva Sveta 89/105/EGS z dne 21. decembra 1988 v zvezi s preglednostjo ukrepov, ki urejajo določanje cen zdravil za človeško uporabo in njihovo vključitev v področje nacionalnih sistemov zdravstvenega zavarovanja (UL L 40, 11.2.1989, str. 8).

71

(72)  UL L 158, 27.5.2014, str. 1.

72

(73)  Evropska organizacija za boj proti raku (European Cancer Organisation), Cancer Will Not Wait for the Covid-19 Pandemic to End. It is Time to Act (Rak ne bo čakal na konec pandemije covida-19. Čas je za ukrepanje.), 11. maj 2021, dostopno 21. decembra 2021.

73

Cancer Will Not Wait for the Covid-19 Pandemic to End. It is Time to Act

(74)  UL L 133, 22.5.2008, str. 66.

74

(75)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

75

(76)  UL L 378, 27.12.2006, str. 1.

76

(77)  UL L 18, 22.1.2000, str. 1.

77

(78)  UL L 188, 12.7.2019, str. 79.

78

(79)  Mission Board for Cancer, Conquering Cancer – Mission Possible (Odbor za raziskovanje raka, Premagajmo raka – Misija mogoče), Evropska komisija, 2020.

79

Conquering Cancer – Mission Possible

(80)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

80

---

četrtek 17. februarja 2022

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/148 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/148

---

P9_TA(2022)0039

Izvajanje skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo 2021

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo 2021 (2021/2182(INI))

(2022/C 342/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 21 in 36, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 21 in 36,

| — | ob upoštevanju ustanovne listine OZN, Konvencije OZN o pomorskem mednarodnem pravu, Helsinške sklepne listine z dne 1. avgusta 1975 in dokumentov, ki so ji sledili, ter Pariške listine za novo Evropo, podpisane 19.–21. novembra 1990, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovne listine OZN, Konvencije OZN o pomorskem mednarodnem pravu, Helsinške sklepne listine z dne 1. avgusta 1975 in dokumentov, ki so ji sledili, ter Pariške listine za novo Evropo, podpisane 19.–21. novembra 1990,

| — | ob upoštevanju poročila podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 16. junija 2021 z naslovom Poročilo o SZVP – naše prednostne naloge v letu 2021 (HR(2021)0094), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 16. junija 2021 z naslovom Poročilo o SZVP – naše prednostne naloge v letu 2021 (HR(2021)0094),

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta Združenih narodov 1325(2000) z dne 31. oktobra 2000 o ženskah, miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta Združenih narodov 1325(2000) z dne 31. oktobra 2000 o ženskah, miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju svojih priporočil o usmeritvi političnih odnosov med EU in Rusijo z dne 16. septembra 2021 (1) ter svoje resolucije o razmerah na ukrajinski meji in na ozemljih Ukrajine, ki jih zaseda Rusija, z dne 16. decembra 2021 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih priporočil o usmeritvi političnih odnosov med EU in Rusijo z dne 16. septembra 2021 (1) ter svoje resolucije o razmerah na ukrajinski meji in na ozemljih Ukrajine, ki jih zaseda Rusija, z dne 16. decembra 2021 (2),

| — | ob upoštevanju skupnih izjav o sodelovanju EU in Nata z dne 10. julija 2016 in 8. julija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih izjav o sodelovanju EU in Nata z dne 10. julija 2016 in 8. julija 2018,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Hongkongu, vključno z resolucijo z dne 8. julija 2021 o Hongkongu, zlasti primeru časopisa Apple Daily (3), ter resolucijo z dne 19. junija 2020 o zakonu Ljudske republike Kitajske o nacionalni varnosti v Hongkongu in nujnosti, da se EU zavzame za visoko stopnjo avtonomije Hongkonga (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Hongkongu, vključno z resolucijo z dne 8. julija 2021 o Hongkongu, zlasti primeru časopisa Apple Daily (3), ter resolucijo z dne 19. junija 2020 o zakonu Ljudske republike Kitajske o nacionalni varnosti v Hongkongu in nujnosti, da se EU zavzame za visoko stopnjo avtonomije Hongkonga (4),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0354/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0354/2021),

| A. | ker ima Parlament dolžnost in odgovornost izvajati demokratični nadzor in pregled skupne zunanje in varnostne politike ter skupne varnostne in obrambne politike ter bi moral pravočasno in na pregleden način prejeti potrebne informacije ter potrebna učinkovita sredstva za celovito in učinkovito opravljanje te vloge; |
| --- | --- |

A.

ker ima Parlament dolžnost in odgovornost izvajati demokratični nadzor in pregled skupne zunanje in varnostne politike ter skupne varnostne in obrambne politike ter bi moral pravočasno in na pregleden način prejeti potrebne informacije ter potrebna učinkovita sredstva za celovito in učinkovito opravljanje te vloge;

| B. | ker so nedavni mednarodni dogodki in večdimenzionalni izzivi ter hitro spreminjajoče se geopolitično okolje pospešili obstoječe trende, ki vplivajo na ključne vidike SZVP EU, razkrili ranljivost EU za zunanje dogodke in pritiske, poudarili potrebo po odločnejšem, bolj ambicioznem, verodostojnem, strateškem in enotnem ukrepanju EU na svetovnem prizorišču ter poudarili, da mora biti EU sposobna samostojno določiti lastne strateške cilje in razviti zmogljivosti za njihovo uresničevanje; |
| --- | --- |

B.

ker so nedavni mednarodni dogodki in večdimenzionalni izzivi ter hitro spreminjajoče se geopolitično okolje pospešili obstoječe trende, ki vplivajo na ključne vidike SZVP EU, razkrili ranljivost EU za zunanje dogodke in pritiske, poudarili potrebo po odločnejšem, bolj ambicioznem, verodostojnem, strateškem in enotnem ukrepanju EU na svetovnem prizorišču ter poudarili, da mora biti EU sposobna samostojno določiti lastne strateške cilje in razviti zmogljivosti za njihovo uresničevanje;

| C. | ker ti dogodki in izzivi vključujejo pandemijo COVID-19 brez primere, ki se je začela v kitajskem Wuhanu, in njene posledice; razvijajočo se vlogo ZDA na svetovnem prizorišču prizadevanja Rusije, da bi uničila evropsko varnostno arhitekturo, njene nenehne napade na Ukrajino ter zasedbo gruzijskih in ukrajinskih ozemelj, hibridne napade na države članice EU, kot je instrumentalizacija migrantov, katerih cilj je ogrožanje naših demokratičnih temeljev; nenehne kršitve mednarodnega prava s strani Belorusije; vse večjo agresivnost Kitajske komunistične partije ter drugih avtoritarnih in totalitarnih režimov; nedavni hiter propad državnih struktur v Afganistanu in posledično predajo države v roke talibanov; napetosti v indijsko-pacifiški regiji, zlasti v Južnokitajskem in Vzhodnokitajskem morju ter v Tajvanski ožini; širjenje orožja za množično uničevanje; dvom o sporazumih o nadzoru nad orožjem; podnebne spremembe; finančni kriminal; zaostrovanje regionalnih konfliktov, ki povzročajo razseljevanje prebivalstva; tekmovanja za naravne vire; pomanjkanje energije in vode; propadanje držav; terorizem; organizirani mednarodni kriminal; kibernetske napade; in dezinformacijske kampanje; |
| --- | --- |

C.

ker ti dogodki in izzivi vključujejo pandemijo COVID-19 brez primere, ki se je začela v kitajskem Wuhanu, in njene posledice; razvijajočo se vlogo ZDA na svetovnem prizorišču prizadevanja Rusije, da bi uničila evropsko varnostno arhitekturo, njene nenehne napade na Ukrajino ter zasedbo gruzijskih in ukrajinskih ozemelj, hibridne napade na države članice EU, kot je instrumentalizacija migrantov, katerih cilj je ogrožanje naših demokratičnih temeljev; nenehne kršitve mednarodnega prava s strani Belorusije; vse večjo agresivnost Kitajske komunistične partije ter drugih avtoritarnih in totalitarnih režimov; nedavni hiter propad državnih struktur v Afganistanu in posledično predajo države v roke talibanov; napetosti v indijsko-pacifiški regiji, zlasti v Južnokitajskem in Vzhodnokitajskem morju ter v Tajvanski ožini; širjenje orožja za množično uničevanje; dvom o sporazumih o nadzoru nad orožjem; podnebne spremembe; finančni kriminal; zaostrovanje regionalnih konfliktov, ki povzročajo razseljevanje prebivalstva; tekmovanja za naravne vire; pomanjkanje energije in vode; propadanje držav; terorizem; organizirani mednarodni kriminal; kibernetske napade; in dezinformacijske kampanje;

| D. | ker so ti trendi posledica sprememb v globalnem razmerju moči v smeri večpolarnega sveta s povečano geopolitično konkurenco, kar otežuje svetovno upravljanje in zagotavljanje mednarodnih javnih dobrin v času, ko so te vedno bolj potrebne; |
| --- | --- |

D.

ker so ti trendi posledica sprememb v globalnem razmerju moči v smeri večpolarnega sveta s povečano geopolitično konkurenco, kar otežuje svetovno upravljanje in zagotavljanje mednarodnih javnih dobrin v času, ko so te vedno bolj potrebne;

| E. | ker je svet vstopil v novo obdobje stalnih konfliktov, čas vse večje geopolitične negotovosti z vedno večjim številom regionalnih konfliktov in merjenja moči med velesilami, kar pomembno vpliva na varnost EU; |
| --- | --- |

E.

ker je svet vstopil v novo obdobje stalnih konfliktov, čas vse večje geopolitične negotovosti z vedno večjim številom regionalnih konfliktov in merjenja moči med velesilami, kar pomembno vpliva na varnost EU;

| F. | ker je kopičenje ruskih vojaških sil vzdolž ukrajinske meje in na nezakonito zasedenih ukrajinskih ozemljih, pa tudi v Rusiji in okrožju Kaliningrad, verjetna in resna grožnja varnosti Ukrajine in Evrope; ker bi morali morebitni nadaljnji vojaški premiki in hibridni napadi Ruske federacije voditi do sprejetja ostrih gospodarskih in finančnih ukrepov v tesnem sodelovanju z Združenimi državami, Natom in drugimi partnerji; |
| --- | --- |

F.

ker je kopičenje ruskih vojaških sil vzdolž ukrajinske meje in na nezakonito zasedenih ukrajinskih ozemljih, pa tudi v Rusiji in okrožju Kaliningrad, verjetna in resna grožnja varnosti Ukrajine in Evrope; ker bi morali morebitni nadaljnji vojaški premiki in hibridni napadi Ruske federacije voditi do sprejetja ostrih gospodarskih in finančnih ukrepov v tesnem sodelovanju z Združenimi državami, Natom in drugimi partnerji;

| G. | ker škodljivi vplivi podnebnih sprememb na varnost EU postajajo vse bolj izraziti; |
| --- | --- |

G.

ker škodljivi vplivi podnebnih sprememb na varnost EU postajajo vse bolj izraziti;

| H. | ker naj bi se več kot polovica rasti svetovnega prebivalstva do leta 2050 zgodila v Afriki, kjer bo predvidoma rojenih 1,3 milijarde od 2,4 milijarde dodatnih ljudi na planetu; ker bo koncentracija te rasti v nekaterih najrevnejših državah v kombinaciji s podnebnimi spremembami privedla do številnih novih izzivov, ki bodo, če se ne bodo začeli reševati takoj, predstavljali izjemno težavo tako za zadevne države kot za EU; ker bo po podatkih iz poročila konference OZN o trgovini in razvoju iz leta 2019 (5) vsako leto potrebnih dodatnih 2,5 bilijona USD za izpolnitev zavez iz agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030; |
| --- | --- |

H.

ker naj bi se več kot polovica rasti svetovnega prebivalstva do leta 2050 zgodila v Afriki, kjer bo predvidoma rojenih 1,3 milijarde od 2,4 milijarde dodatnih ljudi na planetu; ker bo koncentracija te rasti v nekaterih najrevnejših državah v kombinaciji s podnebnimi spremembami privedla do številnih novih izzivov, ki bodo, če se ne bodo začeli reševati takoj, predstavljali izjemno težavo tako za zadevne države kot za EU; ker bo po podatkih iz poročila konference OZN o trgovini in razvoju iz leta 2019 (5) vsako leto potrebnih dodatnih 2,5 bilijona USD za izpolnitev zavez iz agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030;

| I. | ker mora EU na svetovnem prizorišču ukrepati enotno in usklajeno na podlagi skupne strateške kulture, da bi prevzela vodilno vlogo ter oživila in reformirala multilaterizem, ki ga vodijo njene demokratične vrednote, socialna pravičnost, temeljne pravice, vključno z enakostjo spolov, pa tudi podpora za svobodo v svetu ter vizija za trajnostno in vključujočo prihodnost; |
| --- | --- |

I.

ker mora EU na svetovnem prizorišču ukrepati enotno in usklajeno na podlagi skupne strateške kulture, da bi prevzela vodilno vlogo ter oživila in reformirala multilaterizem, ki ga vodijo njene demokratične vrednote, socialna pravičnost, temeljne pravice, vključno z enakostjo spolov, pa tudi podpora za svobodo v svetu ter vizija za trajnostno in vključujočo prihodnost;

| J. | ker velika večina državljanov EU – tudi glede na komentarje na digitalni platformi konference o prihodnosti Evrope – podpira močnejšo vlogo EU in skupen evropski pristop v zadevah zunanje in varnostne politike ter si želi, da bi bila zunanja in varnostna politika EU skladnejša in učinkovitejša; |
| --- | --- |

J.

ker velika večina državljanov EU – tudi glede na komentarje na digitalni platformi konference o prihodnosti Evrope – podpira močnejšo vlogo EU in skupen evropski pristop v zadevah zunanje in varnostne politike ter si želi, da bi bila zunanja in varnostna politika EU skladnejša in učinkovitejša;

| 1. | poudarja, da bi morala EU, če želi uresničiti strateški cilj in prevzeti vodilno vlogo v svetovnem merilu, skupno zunanjo in varnostno politiko oblikovati na podlagi naslednjih šestih ukrepov:






  — | zagovarjanje na pravilih temelječega mednarodnega reda na podlagi načel in zavez iz Ustanovne listine OZN, Helsinške sklepne listine in Pariške listine za novo Evropo, |
| --- | --- | --- |

1.

—

zagovarjanje na pravilih temelječega mednarodnega reda na podlagi načel in zavez iz Ustanovne listine OZN, Helsinške sklepne listine in Pariške listine za novo Evropo,

| — | prevzem vodilne vloge pri krepitvi večstranskih partnerstev na področju svetovnih prednostnih nalog, zlasti ko gre za partnerstvo z OZN, ter pri varovanju in spodbujanju demokracije in človekovih pravic po vsem svetu, |
| --- | --- |

—

prevzem vodilne vloge pri krepitvi večstranskih partnerstev na področju svetovnih prednostnih nalog, zlasti ko gre za partnerstvo z OZN, ter pri varovanju in spodbujanju demokracije in človekovih pravic po vsem svetu,

| — | izboljševanje prepoznavnosti in odločanja v EU ter učinkovitejše izkoriščanje vseh instrumentov trde in mehke moči EU, vključno z uvedbo glasovanja s kvalificirano večino pri sprejemanju odločitev na področju zunanje in varnostne politike, |
| --- | --- |

—

izboljševanje prepoznavnosti in odločanja v EU ter učinkovitejše izkoriščanje vseh instrumentov trde in mehke moči EU, vključno z uvedbo glasovanja s kvalificirano večino pri sprejemanju odločitev na področju zunanje in varnostne politike,

| — | vzpostavitev evropske suverenosti s smiselnim prepletanjem zunanjih in notranjih ukrepov EU ter združevanjem sposobnosti samostojnega delovanja, če je to potrebno, s pripravljenostjo za strateško solidarnost s podobno mislečimi partnerji, |
| --- | --- |

—

vzpostavitev evropske suverenosti s smiselnim prepletanjem zunanjih in notranjih ukrepov EU ter združevanjem sposobnosti samostojnega delovanja, če je to potrebno, s pripravljenostjo za strateško solidarnost s podobno mislečimi partnerji,

| — | nadaljnji razvoj regionalnih strategij, tudi z diplomatskimi in gospodarskimi prizadevanji ter sodelovanjem na področju varnosti, |
| --- | --- |

—

nadaljnji razvoj regionalnih strategij, tudi z diplomatskimi in gospodarskimi prizadevanji ter sodelovanjem na področju varnosti,

| — | krepitev demokratičnega nadzora, odgovornosti in parlamentarne razsežnosti skupne zunanje in varnostne politike EU; |
| --- | --- |

—

krepitev demokratičnega nadzora, odgovornosti in parlamentarne razsežnosti skupne zunanje in varnostne politike EU;

Prevzem vodilne vloge pri krepitvi večstranskih partnerstev na področju svetovnih prednostnih nalog, zlasti ko gre za partnerstvo z OZN, ter pri varovanju in spodbujanju demokracije in človekovih pravic po vsem svetu

| 2. | pozdravlja, da ima EU čedalje več ambicij in sprejema vse več pobud, da bi prevzela vodilno vlogo pri spodbujanju globalnih partnerstev za ključne prednostne naloge in pri krepitvi na pravilih in vrednotah temelječega večstranskega reda z reformo ključnih institucij in organizacij, da bi izboljšali njihovo učinkovitost in povečali njihovo odpornost, pa tudi z boljšo uporabo obstoječih mehanizmov in institucij za večstransko globalno upravljanje; ugotavlja, da te pobude mednarodni skupnosti, ki jo ureja mednarodno pravo, omogočajo, da se učinkovito spoprijema s svetovnimi izzivi, kot so podnebne spremembe, pandemije, energetska kriza in teroristične grožnje, ter se bori proti vplivu zlonamernih avtoritarnih akterjev; znova poudarja, da mora zunanja in varnostna politika EU zagotoviti izvajanje ciljev trajnostnega razvoja OZN do leta 2030; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da morata EU in OZN vzpostaviti resnično strateško partnerstvo na področju podnebnih ukrepov in človekovih pravic ter v okviru kriznega upravljanja; poziva države članice in vlade po vsem svetu, naj organom OZN dodelijo več pristojnosti, virov in zmogljivosti za posredovanje; obžaluje, da Kitajska in Rusija varnostnemu svetu Združenih narodov preprečujeta, da bi obsodil dejanja zatiralskih režimov, ovirata enoten mednarodni odziv na različne krize ter preprečujeta izvajanje sklepov G7 na ravni OZN; ponovno izraža odločno podporo Mednarodnemu kazenskemu sodišču ter poziva EU in države članice, naj temu sodišču zagotovijo ustrezno finančno podporo, da bo lahko opravljalo svoje naloge; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da mora EU na svetovni ravni braniti in spodbujati demokracijo tako, da je za zgled drugim, tudi z doslednim spoštovanjem načel demokracije, človekovih pravic in pravne države v vseh državah članicah; poziva EU, naj po vsem svetu spodbuja zavezništvo demokracij; vztraja, da morajo podobno misleče demokracije združiti vire, izmenjati primere najboljše prakse, usklajevati skupne ukrepe ter oblikovati skupne strategije na področju boja proti zlonamernemu vmešavanju in dezinformacijam avtoritarnih držav in njihovih posrednikov, sovražnih nedržavnih akterjev in organizacij, pa tudi protidemokratičnih akterjev v demokratičnih družbah; meni, da bi morale EU in njene države članice, da bi bilo to uspešno, med drugim s tesnim sodelovanjem z Natom spodbujati pristop vseh vlad in celotne družbe k preprečevanju hibridnih groženj, skupaj z ambicioznim programom za podporo demokraciji, ki se osredotoča na ohranjanje in spodbujanje svobode govora in neodvisnosti medijev; v zvezi s tem izraža polno podporo vrhunskim srečanjem za demokracijo, ki jih bodo gostile ZDA, s poudarkom na konkretnih ukrepih za zaščito splošnih človekovih pravic, preprečevanje nazadovanja demokracije in boj proti korupciji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva EU, naj razvije nabor orodij EU za boj proti tujemu vmešavanju, propagandi in operacijam vplivanja, vključno z razvojem novih instrumentov, ki bi omogočali, da bi plačilo stroškov naložili storilcem, in okrepitvijo ustreznih struktur, zlasti projektnih skupin Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) za strateško komuniciranje; pozdravlja potekajočo revizijo kodeksa ravnanja Komisije glede dezinformacij; poudarja, da mora EU povečati prepoznavnost svojih ukrepov, tako da mora začeti bolje in bolj strateško obveščati svoje državljane in širši krog o svojih zunanjih ukrepih; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je močno zaskrbljen zaradi nenehnega slabšanja razmer na področju demokracije in človekovih pravic v vse več državah, ki niso članice EU, vključno z napadi na politične pravice in volilno integriteto; znova potrjuje, kako pomembno, je da EU nenehno podpira volilne procese po svetu, med drugim z misijami za opazovanje volitev, in opozarja, da ima Parlament na tem področju zelo pomembno vlogo; poudarja, da je pomembno zagotoviti najvišjo raven varstva za nacionalne opazovalce volitev; poziva EU, naj z vsemi zadevnimi partnerji, kot so Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), Svet Evrope in organizacije, ki so podprle izjavo o načelih za mednarodno opazovanje volitev in kodeks ravnanja za mednarodne opazovalce volitev, dodatno okrepi sodelovanje pri opazovanju volitev; |
| --- | --- |

6.

| 7. | spodbuja EU, naj prevzame še bolj vodilno vlogo pri varovanju in spodbujanju svobode, demokracije in človekovih pravic na večstranskih forumih, zlasti v OZN; meni, da bi morala EU zagotoviti pregledno in učinkovito uporabo globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic (GHRSR) (zakon Magnickega), tudi z razširitvijo področja uporabe GHRSR na kazniva dejanja, povezana s korupcijo; ponovno poudarja, da bi morala EU bolje uveljavljati določbe o človekovih pravicah iz mednarodnih sporazumov, ki jih je sklenila; opozarja na politično naravo globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic, ki je del celostnega in celovitega političnega pristopa EU; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vztraja, da je treba celovito izvajati in sistematično vključevati načelo enakosti spolov in akcijski načrt EU za enakost spolov III (GAP III) v vse zunanje ukrepe EU na vseh ravneh sodelovanja ter v vse ustrezne dejavnosti in koncepte, tudi po izteku akcijskega načrta GAP III; poziva EU in njene države članice, naj prevzamejo vodilno vlogo pri izvajanju resolucije Varnostnega sveta OZN 1325 (2000) o ženskah, miru in varnosti; odločno poziva ESZD, naj okrepi svojo geografsko uravnoteženost, da bi zagotovili ustrezno nacionalno zastopanost, kar bi odražalo raznolikost vseh držav članic, kot določa člen 27 kadrovskih predpisov za uradnike (6); |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva k učinkovitemu izvajanju koncepta za mirovno posredovanje EU iz leta 2020, da bi EU utrdila svoj položaj vplivnega svetovnega akterja, ki vlaga v preprečevanje konfliktov in mediacijo, ter vodilnega akterja pri spodbujanju in uresničevanju miru na mednarodni ravni; opozarja, da ima EU v primerjavi s posameznimi državami članicami prednost na področju preprečevanja in reševanja konfliktov; poudarja, da ima Parlament s parlamentarno diplomacijo na tem področju ključno vlogo; se zaveda, da imajo mladinske organizacije pomembno vlogo pri oblikovanju miroljubnih družb, pa tudi pri spodbujanju kulture miru, strpnosti ter medkulturnega in medverskega dialoga; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno poziva k močnejši podpori strategije EU za pomorsko varnost, saj je ohranitev pravice do plovbe vse večji izziv v svetu, pa tudi v sosedstvu; poudarja, da bi bilo treba pravico do plovbe vedno spoštovati; poziva EU, naj se močneje osredotoči na svobodo plovbe in ukrepe, ki se posvečajo umiritvi razmer in preprečevanju oboroženih spopadov in vojaških incidentov na morju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva, naj EU pri sodelovanju s ključnimi partnerji izbere ambiciozen načrt za podpiranje svobode veroizpovedi ali prepričanja zunaj EU in izpostavljanje vprašanja pregona na podlagi vere ali prepričanja; ugotavlja, da podpiranje svobode veroizpovedi ali prepričanja prispeva k spodbujanju trajnega miru in je zato pomembno pri reševanju številnih izzivov, s katerimi se soočajo EU in partnerske države; poziva Evropsko komisijo, naj čim prej imenuje novega posebnega odposlanca EU za spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja, da ima EU pri prizadevanjih za boj proti podnebnim spremembam vodilno vlogo, ter poziva Komisijo in ESZD, naj predlagata nove pobude, kot je internacionalizacija evropskega zelenega dogovora, pa tudi pobude, s katerimi bi obravnavali varnostna tveganja, povezana s podnebnimi spremembi, in obravnavali posledice podnebnih sprememb na lokalni ravni, zlasti za ranljivo prebivalstvo in močno prizadete skupnosti; meni, da bi morala EU podpreti ambiciozne cilje za zmanjšanje emisij CO2 v državah, ki niso članice EU, in poudarja, da mora imeti podnebna diplomacija ključno vlogo; pričakuje, da bo imelo izvajanje evropskega zelenega dogovora pomembne geopolitične posledice in bo negativno vplivalo na odnose EU z nekaterimi njenimi partnerji, na primer v zvezi z odvisnostjo EU od dobave fosilnih goriv iz Rusije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja pristop EU in vodilno vlogo v svetu pri zagotavljanju cepiv proti COVID-19 ter obravnavanju socialnih in gospodarskih posledic pandemije prek mehanizma COVAX in svežnja za globalno okrevanje Ekipa Evropa; poziva EU, naj pripravi trdno globalno zdravstveno strategijo, vključno s prizadevanji na svetovni ravni in ravni EU, da bi poskrbela za boljšo svetovno pripravljenost in omogočila učinkovit odziv na prihajajoče krize ter zagotovila svoboden, pravičen, cenovno dostopen in enakopraven dostop do cepiv po vsem svetu; ponovno poudarja, da mora EU povečati avtonomnost na področju zdravja in diverzificirati svoje dobavne verige, da bi odpravila odvisnost od avtoritarnih in totalitarnih režimov; pozdravlja partnerstvo med EU in ZDA pri svetovni kampanji cepljenja proti COVID-19; |
| --- | --- |

13.

| 14. | priznava, da so tehnologija, povezljivost in podatkovni tokovi pomembni vidiki zunanjih odnosov in partnerskih sporazumov EU ter imajo pomembne geopolitične posledice; poziva EU, naj sklene svetovna partnerstva za določitev pravičnih, odprtih in na vrednotah temelječih norm in standardov za etično in na pravilih temelječo ter na človeka osredotočeno uporabo tehnologij, ki bodo spoštovale zasebnost posameznih uporabnikov, zlasti na področju umetne inteligence in upravljanja interneta, in sicer tako, da kibernetsko diplomacijo postavi v središče zunanjega delovanja; poudarja, da mora EU v zvezi s tem poskrbeti za sodelovanje in usklajevanje med demokracijami, prav tako pa zagotoviti spoštovanje mednarodnega in humanitarnega prava pri reševanju konfliktov; poudarja, da lahko nove digitalne tehnologije predstavljajo posebno grožnjo zagovornikom človekovih pravic in drugim, saj olajšujejo nadzor, omejevanje in spodkopavanje njihovih dejavnosti, kot je nedavno pokazala afera Pegasus; poziva EU, naj prevzame pobudo in se zavzame za moratorij na izvoz vohunske programske opreme, ki bi jo bilo mogoče uporabiti za zatiranje, ter za sprejetje trdnega mednarodnega regulativnega okvira na tem področju; poziva EU in države članice, naj zagotovijo ustrezno skrbnost na področju človekovih pravic ter ustrezno preverjanje izvoza evropske tehnologije za nadzor in tehnične pomoči v skladu z uredbo o blagu z dvojno rabo (7); poziva EU in države članice, naj si v dialogu z vladami držav, ki niso članice EU, prizadevajo za odpravo represivnih zakonodajnih praks in zakonodaje na področju kibernetske varnosti in boja proti terorizmu; poudarja potrebo po tem, da EU ohrani pravice posameznikov; zato poudarja, da sistemi socialnega točkovanja niso skladni s temeljnimi vrednotami EU; poudarja, da se takih politik in orodij nadzora v nobenem primeru ne bi smelo uvajati in uporabljati v EU; v zvezi s tem poudarja, da si mora EU prizadevati za omejevanje nadnacionalnega dosega digitalnega zatiranja in se proti njemu boriti; ugotavlja, da je izvoz obrambnih tehnologij in orožja v pristojnosti držav članic; |
| --- | --- |

14.

| 15. | znova poudarja, da bi morala EU razviti in izvajati globalno strategijo povezljivosti, s katero bi razširila sedanjo strategijo povezljivosti med EU in Azijo ter omogočila strateški odziv za okrepitev svojega vpliva v številnih svetovnih regijah, na primer v Latinski Ameriki, Afriki in Aziji; zato pozdravlja ambiciozno in večplastno pobudo „Global Gateway“, ki jo je Komisija predstavila 1. decembra 2021 in katere cilj je med drugim pravično in trajnostno vlagati v digitalna omrežja in kakovostno infrastrukturo s partnerji po vsem svetu, ter obljublja močnejša partnerstva brez ustvarjanja odvisnosti; poudarja, da bi morala Komisija projekte povezljivosti z državami, ki niso članice EU, pogojevati s spoštovanjem strogih socialnih in delavskih pravic, preglednosti, človekovih pravic, potrebne skrbnosti, medoperabilnosti, dobrega upravljanja in demokratičnih standardov ter etično uporabo tehnologije doma in v tujini; v zvezi s tem ugotavlja, da bi morala Komisija razviti strategijo za izboljšanje dostopa svojih partnerjev do zanesljive in varne tehnologije; poudarja, da je treba pri naložbah v povezljivost podpirati gospodarsko odpornost in razogljičenje gospodarstva, ki bo združljivo s Pariškim sporazumom; poziva, naj se okrepijo prizadevanja za izvajanje partnerstev EU na področju povezljivosti, in spodbuja Komisijo, naj te projekte povezljivosti razvija skupaj in v sodelovanju s podobno mislečimi partnerji; bi bil zadovoljen, če bi se na naslednjem vrhunskem srečanju Afriške unije in EU vzpostavilo partnerstvo z Afriško unijo na tem področju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja svetovno pobudo skupine G7 „Build Back Better World“ in poziva EU, naj prevzame dejavno vlogo pri njenem nadaljnjem razvoju, med drugim z opredelitvijo povezav, pri tem pa naj ravna v skladu s strategijo „svetovni portal“ in poskrbi za vzajemno krepitev; |
| --- | --- |

16.

Izboljševanje prepoznavnosti in odločanja v EU ter učinkovitejše izkoriščanje vseh instrumentov trde in mehke moči EU, vključno z uvedbo glasovanja s kvalificirano večino pri sprejemanju odločitev na področju zunanje in varnostne politike

| 17. | znova poudarja, da EU potrebuje predvsem enotnost ter močnejšo in pristno politično voljo držav članic, da bi se dogovorile o ciljih skupne zunanje politike EU in jih spodbujale ter sodelovale na področju varnosti in obrambe EU, pri tem pa skušale uresničevati cilje, vrednote, načela in norme iz člena 21 PEU; poudarja, da je treba vzpostaviti varnostno in obrambno unijo, ki bi služila kot izhodišče za skupno evropsko obrambno politiko v skladu z določbo iz člena 42(2) PEU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da mora imeti zunanja politika EU lastne instrumente na področju zunanjih zadev, človekovih pravic ter varnosti in obrambe; opozarja, da je bilo stalno strukturno sodelovanje (PESCO) sicer vključeno že v Lizbonsko pogodbo, a je bilo vzpostavljeno šele leta 2017; zato poziva države članice in Svet, naj zberejo pogum in čim bolj učinkovito uporabljajo vse instrumente zunanje politike, ki so na voljo v Pogodbah; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da mora EU v sodelovanju z državami članicami okrepiti sposobnost učinkovitega, pravočasnega, proaktivnega in neodvisnega ukrepanja ter pripraviti odziv EU na sedanje in prihodnje izzive; poudarja, da mora EU nujno vzpostaviti mehanizem samodejne izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med državami članicami in EU o zunanjih zadevah in varnostnih vprašanjih, ki se pojavljajo zunaj EU, tudi kadar gre za terorizem, ki še naprej ogroža evropske vrednote in varnost ter zahteva večstranski pristop; pozdravlja proces strateškega kompasa, ki trenutno poteka, saj je izhodišče za napredek pri vzpostavitvi evropske varnostne in obrambne unije in strateške neodvisnosti EU na področju varnosti in obrambe, pa tudi za razvoj skupne evropske strateške varnostne in obrambne kulture, ki jo bodo vodile naše skupne vrednote in cilji, skupno razumevanje groženj ter upoštevanje varnostne in obrambne politike v državah članicah; pričakuje, da bo strateški kompas pomagal oblikovati skupno vizijo za varnost in obrambo EU pri doseganju strateške avtonomije; poudarja, da bi moral biti eden od rezultatov tudi reformirana različica globalne strategije EU iz leta 2016, ki bi upoštevala največja tveganja, izzive in priložnosti, EU pa omogočila, da bi v svetu prevzela bolj proaktivno vlogo; poleg tega poudarja, da bi morale biti te ugotovitve podlaga za revizijo drugih dokumentov, kot je načrt za razvoj zmogljivosti iz leta 2018; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da so človekove pravice izjemno pomemben del palete orodij EU za zunanje zadeve in spominja na njihovo možnost dopolnjevanja; spodbuja EU, naj se pri zagovarjanju človekovih pravic in uporabi sankcij usklajuje s partnerskimi državami, da bi povečala njihov učinek; opozarja, da je dosledna in enotna uporaba omejevalnih ukrepov v vseh državah članicah osnovni pogoj za verodostojnost in učinkovitost zunanje politike EU; poziva Komisijo v vlogi varuhinje pogodb, Svet in podpredsednika Komisije/visokega predstavnika za zunanje zadeve in varnostno politiko, ki so odgovorni za enotnost, skladnost in učinkovitost zunanje politike EU, naj zagotovijo, da bodo nacionalni odzivi na neizpolnjevanje omejevalnih ukrepov, ki jih je sprejela EU, učinkoviti, sorazmerni in odvračilni; v zvezi s tem poziva EU, naj zagotovi učinkovitost in polno spoštovanje omejevalnih ukrepov EU, naloženih v odziv na rusko agresivnost v odnosu do Ukrajine ter njeno nezakonito priključitev Krima; poziva EU, naj še naprej tesno sodeluje in se usklajuje z Združenimi državami Amerike pri uporabi sankcij za doseganje skupnih ciljev zunanje in varnostne politike, pri čemer naj se izogiba morebitnim neželenim posledicam za interese obeh držav; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja tudi, da bi moral strateški kompas, potem ko ga bo Svet sprejel, prinesti občutno dodano vrednost za skupno zunanjo in varnostno politiko EU ter skupno varnostno in obrambno politiko in bi moral še naprej spodbujati solidarnost med državami članicami; pozdravlja dejstvo, da strateški kompas gradi na skupni analizi groženj in izzivov, s katerimi se soočajo EU in njene države članice, opredeljuje sedanje in prihodnje vrzeli v zmogljivostih, tako na institucionalni ravni kot z vidika sredstev, ter zagotavlja jasen načrt za zapolnitev teh vrzeli; ponovno poudarja željo Parlamenta, da se ga vključi v ta postopek, zlasti tako, da bo lahko uveljavljal svoje pravice do nadzora in vzpostavil redni postopek pregleda; pričakuje, da bosta končni osnutek strateškega kompasa in strateški koncept Nata skladna, da bi zagotovili okrepljeno sodelovanje in porazdelitev bremena ter opredelili načine za okrepitev sodelovanja med EU in Natom; ponovno poudarja načelo enotnega nabora sil; od držav članic zahteva, naj po dokončanju strateškega kompasa dosežejo skupno strateško kulturo ter ambiciozen skupni dogovor o členih 42(7) PEU in 222 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter o njihovem odnosu do člena 5 Severnoatlantske pogodbe; pričakuje, da bo strateški kompas partnerskim državam, vključno z vzhodnim partnerstvom, zmožen zagotoviti več priložnosti, povezanih s krepitvijo odpornosti na sodobne varnostne grožnje in izzive; meni, da bi bilo treba v tem dokumentu sedanjo agresivno rusko zunanjo in varnostno politiko opredeliti kot veliko varnostno grožnjo za evropsko celino; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opozarja, da Pogodbi predvidevata možnost za izboljšanje postopkov odločanja o skupni zunanji in varnostni politiki; opozarja na člen 31(2) PEU, ki Svetu omogoča, da nekatere odločitve o zadevah skupne zunanje in varnostne politike sprejema s kvalificirano večino, in na premostitveno klavzulo iz člena 31(3) PEU, ki omogoča postopen prehod na glasovanje s kvalificirano večino za odločitve na področju SZVP, ki nimajo vojaškega ali obrambnega pomena, temveč krepijo solidarnost in medsebojno pomoč EU med krizami; poudarja, da sprejemanje odločitev s soglasjem ovira sposobnost ukrepanja EU, zato poziva države članice, naj pri sprejemanju odločitev na področju skupne zunanje in varnostne politike glasujejo s kvalificirano večino; zlasti poziva, naj se glasovanje s kvalificirano večino uporablja pri sprejemanju izjav o mednarodnih vprašanjih človekovih pravic in odločitev v zvezi s človekovimi pravicami, uvedbo in izvajanjem sankcij v okviru globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic ter vseh odločitev v zvezi s civilnimi misijami skupne varnostne in obrambne politike; poudarja, da bi lahko uporaba členov 31 in 44 PEU izboljšala prožnost in zmožnost ukrepanja EU v zvezi s številnimi zunanjepolitičnimi vprašanji; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva k intenzivnejšim posvetovanjem med EU in Natom na ravni Političnega in varnostnega odbora ter Severnoatlantskega sveta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | znova poziva k vzpostavitvi novih oblik sodelovanja, kot je Evropski varnostni svet, da bi celovito pristopili h konfliktom in krizam; poudarja, da bi bilo treba razmisliti o sestavi in morebitnem obsegu tega sodelovanja; opozarja, da konferenca o prihodnosti Evrope, ki poteka, zagotavlja ustrezen okvir za oblikovanje inovativnih predlogov v zvezi s tem; poziva, naj bo konferenca bolj ambiciozna, ko gre za zunanjo razsežnost politik EU, vključno z obrambo in varnostjo, na primer z ustanovitvijo stalnih večnacionalnih vojaških enot EU in uvedbo glasovanja s kvalificirano večino, kadar EU odloča o vprašanjih zunanje politike; vendar ugotavlja, da samo novi institucionalni okviri ne bodo rešili strukturnih in političnih izzivov, s katerimi se sooča skupna varnostna in obrambna politika; ponovno poziva k ustanovitvi sveta obrambnih ministrov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da bi morali lastni instrumenti EU vključevati ustanovitev evropske diplomatske akademije, ki bi pripravila diplomate EU že od samega začetka, ti pa bi se zbliževali glede skupnih vrednot in interesov EU ter se približevati pravemu občutku pripadnosti, ki ga določa skupna diplomatska kultura z evropskega vidika; poziva k celovitemu izvajanju pilotnega projekta „Na poti k ustanovitvi evropske diplomatske akademije“, ki bi lahko utrl pot ustanovitvi tovrstne akademije in bi moral vključevati vzpostavitev izbirnega postopka za vstop v ESZD in delegacije EU; poudarja, kako pomembno je okrepiti diplomatsko predstavništvo EU v državah nečlanicah in si prizadevati za polnopravno diplomatsko predstavništvo v večstranskih organizacijah na splošno, zlasti pa v OZN; poudarja, da bi močnejša zastopanost EU v državah nečlanicah in večstranskih organizacijah znatno spodbudila tako potrebno enotnost med institucijami in državami članicami EU pri reševanju svetovnih izzivov na področju skupne zunanje in varnostne politike; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da celovit pristop k skupni zunanji in varnostni politiki zahteva sinergijo vseh virov, ki so EU na voljo na področju zunanjega delovanja; v zvezi s tem poudarja ključno vlogo in primerjalno prednost Evropskega parlamenta v diplomaciji EU, zlasti prek medparlamentarnih odnosov in obsežnega sodelovanja Parlamenta s tretjimi stranmi prek programov v podporo demokraciji; poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj priznajo Parlament kot del Ekipe Evropa ter to upoštevajo tudi v operativnih strukturah; poudarja, da je kultura postala koristno diplomatsko orodje in temeljni del mehke moči EU; poudarja, da ima kultura velik potencial za spodbujanje vrednot EU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva ESZD in Svet, naj ukrepata, da bi pregledala področje delovanja in mandate posebnih predstavnikov in posebnih odposlancev EU ter pripravila pregledno in celovito oceno njihove učinkovitosti in dodane vrednosti, kot je Parlament zahteval v svojem priporočilu z dne 13. marca 2019 (8); poziva ESZD in Svet, naj sprejmeta vse potrebne ukrepe za čim prejšnje upoštevanje priporočila Parlamenta; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja, da si Komisija prizadeva okrepiti zmogljivosti EU za predvidevanje, tudi ko gre za skupno zunanjo in varnostno politiko, kot je razvidno iz drugega letnega poročila o strateškem predvidevanju o „zmogljivosti in svobodi ukrepanja EU“; predlaga, naj se dejavnosti medinstitucionalnega predvidevanja izvajajo na politični ravni, da se predvidevanje vključi v oblikovanje politik in izboljša pripravljenost EU na prihodnje izzive, kot so krize in konflikti zaradi podnebnih sprememb, ter okrepi sposobnost oblikovanja regionalnega in svetovnega dogajanja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da mora biti zunanja razsežnost proračuna EU ustrezno financirana in pripravljena na takojšen odziv na sedanje, nastajajoče in prihodnje izzive; vztraja, da bi moral biti proračun za zunanje delovanje osredotočen na geografska in tematska prednostna področja, pa tudi na področja, kjer lahko ukrepi EU prinesejo največjo dodano vrednost; |
| --- | --- |

29.

Vzpostavitev evropske suverenosti s smiselnim prepletanjem zunanjih in notranjih ukrepov EU ter združevanjem sposobnosti samostojnega delovanja, če je to potrebno, s pripravljenostjo za strateško solidarnost s podobno mislečimi partnerji

| 30. | poziva EU, naj poveča svojo strateško suverenost na posebnih področjih, ki so bistvena za nadaljnjo prevlado Unije na mednarodnem prizorišču, kot so spodbujanje vrednot EU, temeljne pravice, pravična trgovina, ekonomija, varnost in tehnologija, socialna pravičnost, zeleni in digitalni prehod, energija, pa tudi njena vloga pri obravnavanju sovražne nastrojenosti avtoritarnih in totalitarnih režimov; poudarja, da je treba ustrezno povezati zunanje ukrepe in notranje politike EU; ponovno poziva k oblikovanju evropske varnostne in obrambne unije, ki bi bila izhodišče za izvajanje skupne evropske obrambe v skladu z določbo iz člena 42(2) PEU, EU omogočila samostojno zaščito svojih varnostnih interesov, kadar je to potrebno, ter prispevala k temu, da bi EU postala zmogljivejša in verodostojnejša strateška partnerica za svoje zaveznice, vključno z Natom in ZDA; poziva k okrepitvi in racionalizaciji obrambnega sodelovanja, na primer pri vprašanjih, povezanih z obrambno opremo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da avtonomija EU na področju varnosti in obrambe pomeni razvoj, usklajevanje in hiter začetek uporabe zanesljivih in interoperabilnih strateških zmogljivosti, potrebnih za učinkovito krizno upravljanje; zaščito EU in njenih državljanov. usposabljanje ključnih partnerjev; učinkovito sodelovanje, odločanje ter delitev delovnih, razvojnih in proizvodnih zmogljivosti med državami članicami ob popolni solidarnosti in na ravni EU ter med drugimi mednarodnimi organizacijami, kot sta OZN in Nato; ter sposobnost samostojnega odločanja in delovanja, če je to potrebno in v skladu z lastnimi interesi, načeli in vrednotami, kot je določeno v členu 21 PEU, predvsem da se EU uveljavi kot učinkovit svetovni akter, pri tem pa v celoti spoštuje mednarodno pravo; Poudarja, da bi bilo treba dati prednost oblikovanju močnih in zanesljivih zavezništev, partnerstev in večstranskih dogovorov ter vzpostavljanju strateške solidarnosti s podobno mislečimi državami; poudarja, da bi moral ta pristop dodatno okrepiti sodelovanje s partnerji, zlasti v okviru zveze Nato; ugotavlja, da bi morale biti te okrepljene evropske strateške zmogljivosti in strukture združljive z Natom in se z njim dopolnjevati; v zvezi s tem pozdravlja napoved predsednice Komisije, da bo v času francoskega predsedovanja Svetu organizirano vrhunsko srečanje o evropski obrambi; poudarja, da bosta EU in Nato do konca leta 2021 predložila skupno izjavo o sodelovanju; poziva k vzpostavitvi „zmogljivosti za hitro napotitev“, ki jo je predstavil podpredsednik/visoki predstavnik, saj gre za prvi korak k vzpostavitvi stalnih večnacionalnih vojaških enot EU; poudarja, da bi morale take sile zagotoviti dodano vrednost v primerjavi z bojnimi skupinami EU, ki niso bile nikoli napotene; zato poziva Svet in Komisijo, naj ocenita in razvijeta možnosti za ustanovitev stalnih večnacionalnih vojaških enot EU, ki se financirajo iz evropskega mirovnega instrumenta in proračuna EU, tako da v celoti izkoristita sedanje možnosti, ki jih ponujata Pogodbi EU; |
| --- | --- |

31.

| 32. | priznava, da je Nato še zmeraj temelj skupne evropske varnosti in obrambe, in spodbuja zaveznike na obeh straneh Atlantika, naj ponovno potrdijo svojo zavezanost Natu kot glavni instituciji za obrambo evroatlantskega območja; ponovno poziva zaveznice, naj ohranijo in izpolnijo dogovorjene zahteve glede porazdelitve bremena, vključno s predvidenimi odhodki za obrambo v višini 2 % BDP, kot je bilo dogovorjeno na vrhu Nata v Newportu leta 2014; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države članice, naj uskladijo politiko izvoza orožja na podlagi določb Skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme (9), ter začnejo dosledno upoštevati vsa merila; ponovno poziva visokega predstavnika/podpredsednika, naj prednostno obravnava področja neširjenja, razoroževanja in nadzora nad oborožitvijo, saj so nekateri režimi nadzora pod pritiskom zaradi zlonamernih državnih akterjev, drugi pa v veliki meri prezrti, prav tako pa se razvijajo in uporabljajo nove tehnologije, ki niso zgolj prelomne, temveč jih je mogoče označiti kot revolucionarne v vojaških zadevah; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da mora Unija še naprej razvijati in krepiti svojo tehnološko, operativno in digitalno suverenost ter strokovno znanje, pri tem pa vzpostavljati močno evropsko obrambno industrijo in trg, razvijati tehnološko in industrijsko bazo evropske obrambe, povečati skupne vojaške raziskave in razvoj, javna naročila, usposabljanje, vzdrževanje, skupni pristop k zanesljivosti oskrbe ter ambicioznejše sodelovati z demokratičnimi zavezniki; poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti nastajajočim prelomnim tehnologijam, ukrepom za kibernetsko varnost in kibernetsko obrambo, zaščiti in odpornosti kritične infrastrukture ter zanesljivi oskrbi s ključnimi tehnološkimi komponentami, kot so mikroprevodniki; opozarja na priložnosti, ki jih ponujajo obstoječi instrumenti in mehanizmi, kot so PESCO, Evropski obrambni sklad in usklajeni letni pregled na področju obrambe; poziva države članice, naj v celoti uporabijo te instrumente in mehanizme; pozdravlja prve razpise za zbiranje predlogov v okviru evropskega obrambnega sklada, ki je bistven instrument za krepitev evropske varnosti in obrambe ter strateške suverenosti EU; |
| --- | --- |

34.

| 35. | je previden zaradi tehnološke odvisnosti EU od ponudnikov, ki niso iz EU, zlasti tistih iz nedemokratičnih držav; je zaskrbljen, ker je Evropa odvisna od tujih digitalnih orodij za kibernetsko varnost; poziva institucije EU, naj na ravni EU dosežejo soglasje o tem, da je treba ohraniti neodvisnost Evrope na različnih ključnih tehnoloških področjih, ter predlagajo pragmatičen in avtonomen pristop, s katerim se preprečijo odvisnosti in geopolitična prisila v kritičnih tehnoloških sektorjih; še posebej poudarja strateški pomen infrastrukture 5G in podmorskih kablov; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da so skupna politika na področju kibernetske obrambe in znatne zmogljivosti za kibernetsko obrambo osrednji elementi za razvoj poglobljene in okrepljene evropske varnostne in obrambne unije; poudarja, da je nujno treba razviti in okrepiti vojaške zmogljivosti za kibernetsko obrambo na ravni EU in na ravni držav članic; poudarja, da morajo vse institucije EU in države članice sodelovati na vseh ravneh, da bi oblikovali strategijo za kibernetsko varnost; poziva ESZD, naj zagotovi ustrezno raven kibernetske varnosti za svoje premoženje, prostore in dejavnosti, tudi za svoj sedež, ter za delegacije EU; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da je evropski vesoljski sektor ključnega pomena za doseganje avtonomije EU na svetovni ravni ter za blaginjo in varnost naših družb; izraža globoko zaskrbljenost, ker vesolje hitro postaja politično prizorišče, ki odraža geopolitično konkurenco na Zemlji in novo tehnološko prelomnico, ter ima potencial, da se hitro spremeni v vojaško prizorišče, če ne bodo vzpostavljeni pravi mednarodni pravni instrumenti; podpira pobude za krepitev vesoljske politike EU, vključno z ambicioznim novim vesoljskim programom EU, ki si mora prizadevati za zaščito sedanjih in prihodnjih evropskih vesoljskih zmogljivosti; vztraja, da bi morala EU politične in finančne zaveze uskladiti s svojimi ambicijami na področju vesolja; poziva EU, naj si bolj prizadeva za razvoj celovite mednarodne ureditve vesolja, da bi preprečili oboroževanje v vesolju; podpira Satelitski center Evropske unije, ki odločevalcem zagotavlja zgodnje opozarjanje na morebitne krize in globalno situacijsko zavedanje; |
| --- | --- |

37.

Nadaljnji razvoj regionalnih strategij, tudi z diplomatskimi in gospodarskimi prizadevanji ter sodelovanjem na področju varnosti,

| 38. | pozdravlja sklepe vrha o Zahodnem Balkanu, ki je potekal na Brdu pri Kranju med slovenskim predsedovanjem Svetu; ponovno izraža podporo evropski perspektivi držav Zahodnega Balkana in v skladu s tem ponovno poziva, naj se širitveni proces pospeši, državam, ki se želijo pridružiti EU, pa predstavi jasna pot; poziva države članice, naj končno izpolnijo svoje obljube, in poudarja, da je treba obvezno brez odlašanja organizirati prve medvladne konference z Albanijo in Severno Makedonijo ter odobriti liberalizacijo vizumskega režima za Kosovo; poudarja, da se širitveni proces še zmeraj odločno pogojuje s tem, da države kandidatke izpolnjujejo vsa ustrezna merila, ki jih je določil Evropski svet, pri čemer se poseben poudarek namenja krepitvi demokracije, pravne države in človekovih pravic in pravic manjšin ter spodbujanju sprave in gospodarskega napredka na Zahodnem Balkanu, kar je predpogoj za trajen mir, stabilnost in blaginjo; poudarja potrebo po okrepljenem sodelovanju pri reševanju skupnih izzivov; poudarja, da je treba preučiti izkušnje, pridobljene v zvezi s širitveno politiko, ter da so potrebne večja prepoznavnost in dodatne naložbe v regiji, da se poveča ozaveščenost javnosti in s tem verodostojnost in angažiranost EU; poziva k sodelovanju EU z državami Zahodnega Balkana, da bi našli rešitve za težave, ki ovirajo nadaljnje reforme, vključno z začetkom izvajanja 14 ključnih prednostnih nalog v Bosni in Hercegovini, in ki bodo zagotovile izvajanje Daytonskega mirovnega sporazuma; poudarja pomen evropskega povezovanja teh partnerskih držav za stabilnost in varnost celine kot celote; poziva EU, naj podpre civilno družbo na Zahodnem Balkanu pri spodbujanju in širjenju evropskih vrednot; pozdravlja delo operacije EUFOR Althea, saj prispeva k miru, stabilizaciji in evropski integraciji Bosne in Hercegovine; opozarja na dejstvo, da ima ta operacija še vedno ključno vlogo pri varnosti in stabilnosti Bosne in Hercegovine ter regije; poudarja, da je glede na morebitno prihodnjo širitev nujno učinkovitejše sprejemanje odločitev na ravni EU; odločno obsoja protiustavne separatistične poteze organov Republike Srbske, s katerimi se želi ustvariti vzporedne institucije na področju medicine in medicinskih pripomočkov, pravosodja, obrambe, varnosti in davkov, s čimer se spodkopava državne strukture Bosne in Hercegovine ter ogroža njena enotnost in ozemeljska celovitost; obsoja škodljivo vlogo regionalnih akterjev in ruskega vmešavanja; poziva Svet, naj uvede ciljno usmerjene sankcije proti Miloradu Dodiku in njegovim zaveznikom zaradi njegovih koruptivnih dejavnosti, nenehne destabilizacije države ter spodkopavanja suverenosti in ozemeljske celovitosti Bosne in Hercegovine; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da bi moral nedavno sprejeti instrument za predpristopno pomoč za obdobje 2021–2027 (IPA III) podpirati dolgoročne naložbe v evropsko prihodnost regije in da bi bilo treba za doseganje konkretnih rezultatov učinkovito uporabiti izboljšano pogojevanje instrumenta; pozdravlja, da je bilo v posodobljenem instrumentu IPA III vpeljano strožje pogojevanje v zvezi z demokracijo, človekovimi pravicami in pravno državo; pozdravlja gospodarski in naložbeni načrt za Zahodni Balkan in poziva k njegovemu takojšnjemu izvajanju, da bi omogočili dolgoročno okrevanje in gospodarsko rast tega območja ter njegovo trajnostno povezljivost, s čimer bi Zahodni Balkan približali enotnemu trgu EU; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ponovno potrjuje svojo neomajno podporo državam vzhodnega partnerstva, zlasti v zvezi z njihovo neodvisnostjo, suverenostjo in ozemeljsko celovitostjo znotraj njihovih mednarodno priznanih meja in ob upoštevanju volje ljudstva, da odločajo o svoji prihodnosti in zunanji politiki brez tujega vmešavanja; poziva k celovitemu izvajanju pridružitvenih sporazumov z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino ter celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu z Armenijo; poudarja, da je treba nadaljevati pogajanja o celovitem in okrepljenem sporazumu o partnerstvu med EU in Azerbajdžanom v skladu s pogoji, ki jih je Evropski parlament določil v priporočilu z dne 4. julija 2018 o pogajanjih o celovitem sporazumu med EU in Azerbajdžanom (10); poziva države vzhodnega partnerstva, zlasti tiste, ki so se odločile za demokracijo in evropsko povezovanje, naj zagotovijo spoštovanje temeljnih svoboščin, človekovih pravic in načel pravne države ter še naprej izvajajo potrebne socialne, gospodarske in politične reforme; pozdravlja skupno sporočilo Komisije z dne 18. marca 2020 z naslovom „Politika vzhodnega partnerstva po letu 2020: Krepitev odpornosti – vzhodno partnerstvo, ki prinaša koristi za vse“ (JOIN(2020)0007); ponovno poudarja, da je podpora EU nadaljnjemu povezovanju pogojena s konkretnim napredkom pri teh reformah; podpira načelo EU o pogojevanju in diferenciaciji, vključno s spodbudami; poudarja, da je uspeh držav vzhodnega partnerstva mogoče dokazati in utrditi le s procesom vključevanja v EU in da lahko tudi ruskim prebivalcem pokaže, kakšne socialno-ekonomske koristi lahko prinesejo reforme evropskega tipa; poziva Komisijo in Svet, naj na prihodnjem vrhu vzhodnega partnerstva pošljeta odločno sporočilo o podpori našim partnerjem; poziva voditelje EU, naj zagotovijo, da bo pet dolgoročnih ciljev in deset novih ciljev za leto 2025 s sredstvi, predvidenimi v gospodarskem in naložbenem načrtu iz junija 2021, resnično prispevalo k socialnemu in gospodarskemu okrevanju po pandemiji COVID-19, okrepilo gospodarske vezi ter vzpostavilo trgovinske poti med EU in partnerskimi državami; |
| --- | --- |

40.

| 41. | obsoja neposredno in posredno vpletenost Rusije in drugih zunanjih akterjev v oborožene spopade ter hibridne napade, okupacije in vojaško kopičenje v tej regiji ali na njenih mejah s to regijo; poudarja, da stalna grožnja v naši bližini zahteva fizično prisotnost EU in Nata v regiji; podpira krepitev sodelovanja med EU in državami vzhodnega partnerstva na področju varnosti in obrambe, zlasti pri spodbujanju mirnega reševanja regionalnih konfliktov, obravnavanju hibridnih groženj, kibernetskih napadov, dezinformacijskih in propagandnih kampanj, preprečevanju vmešavanja tretjih strani v demokratične procese in povečanju družbene odpornosti; priznava, da so se tri pridružene partnerice zbližale s skupno zunanjo in varnostno politiko, ter podpira okrepljeno sodelovanje na področju SVOP, vključno s sodelovanjem v PESCO, če so izpolnjeni pogoji; |
| --- | --- |

41.

| 42. | je zelo zaskrbljen zaradi razmer v Belorusiji; najostreje obsoja nasilje nad miroljubnimi protestniki in poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi in opustitvi vseh obtožb zoper vse politične zapornike, aretirane pred in po t. i. predsedniških volitvah 9. avgusta 2020; znova poudarja, da Aleksandra Lukašenka ne priznava kot predsednika Belorusije; poziva Svet, naj nemudoma in v tesnem sodelovanju z mednarodnimi partnerji uvede najstrožje in najobsežnejše sankcije proti vsem beloruskim krivcem za volilne goljufije, nasilje in represijo v Belorusiji ter proti posameznikom in subjektom, ki organizirajo dejavnosti, s katerimi omogočajo ali olajšujejo nezakoniti prehod zunanjih meja EU; poziva Svet, naj si še naprej prizadeva za mednarodno usklajevanje, namenjeno še večji izolaciji diktatorja in njegovega režima; odločno obsoja hibridne napade na EU, ki jih izvaja Lukašenkov režim, pri čemer uporaba tudi nezakonite migrante na zunanjih mejah EU in jih instrumentalizira v politične namene, s čimer krši mednarodne norme; poziva EU in države članice, naj se hitro odzovejo na nastajajoče grožnje v skladu s pravom EU in mednarodnimi obveznostmi, skupno zunanjo in varnostno politiko ter migracijsko in azilno politiko pa prilagodijo novim izzivom; izraža solidarnost z državami članicami, ki se soočajo s takšnimi grožnjami; izraža zaskrbljenost zaradi obsežne napotitve ruskih vojakov v Belorusijo; meni, da to ogroža evropsko varnost in suverenost Belorusije, ter poziva k takojšnjemu umiku in spoštovanju te suverenosti; znova izraža svojo neomajno podporo demokratični Belorusiji in poudarja pomen okrepljenega sodelovanja s predstavniki beloruske civilne družbe in demokratične opozicije; poudarja pomen platforme Parlamenta za boj proti nekaznovanju v Belorusiji in spodbuja uporabo vseh razpoložljivih pravnih sredstev, da bi Lukašenka in člane njegovega režima privedli pred sodišče; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da je potrebno tesnejše sodelovanje EU in držav članic na južnem Kavkazu, ko gre za stabilnost in blaginjo te regije ter za preprečevanje vpliva in vmešavanja regionalnih sil; pozdravlja prizadevanja predsednika Evropskega sveta za ublažitev politične krize v Gruziji; meni, da je EU s tem pokazala vodilno vlogo, in poziva k podobnemu pristopu h krizam in konfliktom v regiji vzhodnega partnerstva in širše; podpira ozemeljsko celovitost Gruzije in obsoja rusko okupacijo gruzijskih ozemelj, vključno z Abhazijo in Chinvalsko regijo/Južno Osetijo; opozarja Rusijo na njene mednarodne obveznosti v okviru sporazuma o premirju iz leta 2008, pri katerem je posredovala EU pod francoskim predsedstvom; poziva Rusijo, naj deluje konstruktivno in omogoči napredek v mednarodnih razpravah v Ženevi; poziva Rusijo, naj preneha kršiti človekove pravice na zasedenih ozemljih Gruzije, in opozarja Rusko federacijo na njeno pravno obveznost kot oblast, ki izvaja „učinkovit nadzor“, kot je navedeno v sodbi Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Gruzija proti Rusiji (II) (11); obsoja provokacije okupatorskih sil, vključno z ugrabitvijo gruzijskih državljanov, uboji, nezakonitimi pridržanji in vztrajnim postavljanjem meja; poziva EU, njene države članice in podpredsednika/visokega predstavnika, naj dejavno sodelujejo pri iskanju trajne rešitve med Armenijo in Azerbajdžanom za Gorski Karabah, prav tako naj preprečijo nadaljnje stopnjevanje napetosti v regiji, zlasti s pritiski na obe državi, da bosta obravnavali povojna vprašanja, vključno z določitvijo meja in izpustitvijo vseh preostalih vojnih ujetnikov; ugotavlja, da je skupina iz Minska, ki deluje v okviru OVSE, še vedno edina mednarodno priznana oblika za reševanje tega konflikta na podlagi načel ozemeljske celovitosti, neuporabe sile, samoodločbe in enakih pravic ter mirnega reševanja konfliktov; poziva, naj hitro znova prevzame svojo posredniško vlogo; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ponovno ostro obsoja agresivno politiko Rusije do Ukrajine, zlasti kopičenje vojaških sil brez primere na mejah Ukrajine, v zasedenem Donbasu in nezakonito priključenem Krimu ter v Belorusiji, stalno finančno in vojaško podporo nezakonito oboroženim formacijam v Donbasu, nezakonito zasedbo Avtonomne republike Krim in mesta Sevastopol, blokado Azovskega morja ter ponavljajoče se kibernetske in druge hibridne napade na Ukrajino; poudarja, da kopičenje ruske vojske ogroža mir, stabilnost in varnost v Evropi; poziva rusko vlado, naj umakne svoje sile z ukrajinskih meja in preneha ogrožati svoje sosede; poudarja, da bo nadaljnja ruska agresija proti Ukrajini privedla do strogih političnih, gospodarskih, finančnih in osebnih sankcij proti Ruski federaciji, njenemu gospodarstvu in njenim nosilcem odločanja; pozdravlja vzpostavitev mednarodne krimske platforme in poziva institucije EU, države članice in vse podobno misleče partnerje, naj dejavno sodelujejo pri tej pobudi za ponovno vzpostavitev ozemeljske celovitosti Ukrajine; ponovno izraža podporo medžlisu krimske tatarske skupnosti kot edinemu mednarodno priznanemu predstavniškemu telesu krimskih Tatarov in izreka pohvalo za neomajno držo ukrajinskih državljanov na zasedenem Krimu, zlasti krimskih Tatarov; poziva k oživitvi procesa iz Minska za končanje vojaškega konflikta v vzhodni Ukrajini; podpira stalne pozive k večji in verodostojni vojaški in varnostni pomoči Ukrajini pri reformah njenega varnostnega sektorja in vojaških reformah ter razmišlja o možnosti vojaškega usposabljanja za častnike ukrajinskih oboroženih sil; je seznanjen s prvim srečanjem v okviru kibernetskega dialoga med EU in Ukrajino in poziva k večji pomoči EU za Ukrajino na področju kibernetske varnosti; pozdravlja razpravo o vojaški svetovalni in izobraževalni misiji EU v Ukrajini in izraža svojo podporo; |
| --- | --- |

44.

| 45. | odločno obsoja razmah nasilja, ki je izbruhnilo po miroljubnih protestih v Kazahstanu januarja 2022; poziva kazahstanske oblasti, naj začnejo celovito in neodvisno mednarodno preiskavo kršitev človekovih pravic in temeljnih svoboščin, do katerih je prišlo med nemiri; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, kako nujen je stalen dialog o varnosti v Evropi med Združenimi državami Amerike, njihovimi evropskimi zavezniki in Rusijo; vztraja, da mora biti EU integralni partner teh razprav, da bi ohranili neodvisnost, suverenost in ozemeljsko celovitost vseh evropskih držav, spodbujali ukrepe za krepitev zaupanja in umirili napetosti na evropski celini; hkrati poudarja, da mora biti EU pripravljena uvesti daljnosežne sankcije proti Rusiji v dogovoru z Združenimi državami Amerike in drugimi zavezniki ter tesnimi partnerji v primeru, da Ruska federacija vkoraka v Ukrajino; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da imata Gruzija in Ukrajina v skladu s členom 49 PEU evropsko perspektivo in lahko zaprosita za članstvo v Uniji, če izpolnjujeta københavnska merila in načela demokracije, spoštujeta temeljne svoboščine, človekove pravice in pravice manjšin ter uveljavljata pravno državo; zato poziva EU in njene države članice, naj priznajo evropsko perspektivo Gruzije in Ukrajine, ki je bistvenega pomena za varnost in stabilnost teh držav, pa tudi gonilna sila za nadaljnje izvajanje notranjih reform; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pozdravlja skupno sporočilo Komisije in podpredsednika/visokega predstavnika z dne 9. februarja 2021 o obnovljenem partnerstvu z južnim sosedstvom (12) in podpira mir, stabilnost, blaginjo ter demokratična načela v regiji; poziva Komisijo, naj v celoti izvaja pobude iz tega skupnega sporočila; obžaluje, da 25 let po začetku t. i. barcelonskega procesa območje skupne blaginje, stabilnosti in svobode s sredozemskimi državami južnega sosedstva še ni dokončno oblikovano; vendar ponovno poziva k smelemu pregledu celotne evropske sosedske politike v smislu financiranja in pomoči tujim državam, ki mejijo na EU, s čimer bi zagotovili, da bodo partnerice sosedstva napredovale pri reformah in se zavezale tesnemu dialogu in sodelovanju z EU, pri čemer je treba poskrbeti za prilagojene politike; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opozarja na zavezo EU pri bližnjevzhodnem mirovnem procesu in sklenitvi sporazuma med stranmi, vključno s sporazumom o vprašanjih končnega statusa, s poudarkom zlasti na potrebi po ohranitvi terenskih pogojev za mirno dvodržavno rešitev na podlagi meja iz leta 1967 z Jeruzalemom kot glavnim mestom obeh držav, varne države Izrael in neodvisne, demokratične, nedeljive in trajne palestinske države, ki bosta sobivali v miru in varnosti, na podlagi pravice do samoodločbe in popolnega spoštovanja mednarodnega prava; s tem v zvezi poziva k obnovitvi resničnih prizadevanj za mir, da bi s podporo mednarodne skupnosti obe strani dosegli konkretne rezultate; poziva EU, naj vloži večja prizadevanja v oživitev mirovnega procesa med Izraelci in Palestinci, tudi z ukrepi za krepitev zaupanja, regionalnim dialogom in okrepljenim čezatlantskim sodelovanjem v regiji ter z boljšim izkoriščanjem svojega vpliva na obe strani; poudarja, da je treba še naprej podpirati zagotavljanje bistvenih storitev milijonom palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu; zato poziva, naj bo Agencija OZN za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu (UNRWA) še naprej deležna politične in finančne podpore EU in mednarodne podpore; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva, naj se ukinejo ukrepi, ki bi utegnili ogroziti izvedljivost dvodržavne rešitve v praksi, kot je izgradnja izraelskih naselbin in rušenje palestinskih domov ter infrastrukture na zasedenem Zahodnem bregu, tudi v vzhodnem Jeruzalemu; poziva k politični rešitvi za odpravo blokade in ublažitev humanitarne krize v Gazi, skupaj s potrebnimi varnostnimi jamstvi za preprečevanje nasilja nad Izraelom; odločno obsoja terorizem; poudarja, kako pomembne so palestinske volitve za ponovno vzpostavitev demokratične legitimnosti in javne podpore političnim institucijam v Palestini; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pozdravlja prvo obletnico Abrahamovega sporazuma in poudarja njegov pomen za mir, stabilnost in sodelovanje v regiji; poziva Komisijo in Svet, naj z izvajanjem in podaljšanjem Abrahamovega sporazuma kot pomembnega prispevka k trajnemu miru na Bližnjem vzhodu podpreta normalizacijo odnosov med Izraelom in arabskimi državami; priznava, da so imele ZDA pomembno vlogo; |
| --- | --- |

51.

| 52. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi razmer v Libanonu in odločno poziva libanonsko vlado, naj ravna ciljno usmerjeno, verodostojno in odgovorno, prav tako pa naj se ne vda tujim vplivom; poudarja posebno odgovornost Hezbolaha in drugih frakcij pri zatiranju ljudskega gibanja v Libanonu leta 2019 ter pri libanonski politični in gospodarski krizi; poziva Iran, naj se ne vmešava v libanonske notranje zadev, in zahteva, da se spoštuje suverenost in politična neodvisnost Libanona; ostro obsoja, da Hezbolah iz južnega Libanona izstreljuje rakete na civilna območja v Izraelu; zavrača kakršno koli vlogo predsednika Bašarja Al Asada v povojni Siriji v skladu z resolucijo Varnostnega sveta OZN št. 2254 (2015); pozdravlja in podpira kazenske preiskave proti Al Asadu in njegovim sodelavcem zaradi uporabe kemičnega orožja in tudi zaradi številnih vojnih hudodelstev; priporoča, da države članice razširijo seznam oseb, za katere so bile sprejete ciljne sankcije, ter nanj dodajo tudi civilne in vojaške uradnike v Asadovem režimu, za katere se utemeljeno domneva, da so verjetno sodelovali pri vojnih zločinih, zločinih proti človeštvu in drugih hudih kršitvah; ponovno poziva Komisijo, naj predstavi akcijski načrt EU o nekaznovanju s posebnim poglavjem o Siriji; poudarja, da bi moral biti cilj tega akcijskega načrta boljše usklajevanje in harmonizacija virov ter prizadevanj držav članic za pregon vojnih zločincev v EU; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ostaja močno zaskrbljen zaradi vse odločnejše zunanje politike turške vlade, zaradi katere je ta država vedno pogosteje v sporu s celotno EU, njenimi posameznimi državami članicami in državami v svojem sosedstvu; ugotavlja, da je Turčija, kakor je Komisija navedla 19. oktobra 2021 v poročilu o Turčiji za leto 2021 (13), imela tudi avgusta 2021 zelo nizko stopnjo usklajenosti s skupno zunanjo in varnostno politiko, saj je ta znašala približno 14 %; opozarja, da se razmere razmer na področju človekovih pravic in demokracije v Turčiji že dlje časa slabšajo; ugotavlja, da bodo pri sredstvih EU za Turčijo veljala pravila o pogojenosti, vključno s spoštovanjem načel Ustanovne listine Združenih narodov, mednarodnega prava ter evropskih vrednot in načel; poziva, naj se ponovno vzpostavi diplomatski dialog, da bi poiskali trajnostne rešitve za spore v vzhodnem Sredozemlju; priznava, da bo Turčija še naprej država ključnega strateškega pomena za EU in da se mora na področjih skupnega interesa sodelovanje okrepiti, poseben poudarek pri tem pa nameniti nekaterim področjem politik, kot so podnebne spremembe, boj proti terorizmu, migracije, varnost in gospodarstvo; v zvezi s tem pozdravlja prvi dialog na visoki ravni o migracijah in varnosti, ki je potekal pred kratkim, ter ponovno poudarja, da zelo ceni Turčijo, ker je sprejela več milijonov sirskih migrantov in beguncev; meni, da je trenutno možnost, da bi Turčija pristopila k EU, nerealistična; zato odločno vztraja, da bi morala Komisija, če se sedanji negativni trend ne bo hitro in dosledno obrnil, v skladu s pogajalskim okvirom iz oktobra 2005 priporočiti, naj se uradno prekinejo pristopna pogajanja s Turčijo, da bi obe strani trezno in prek strukturiranega dialoga na visoki ravni preučili, ali je sedanji okvir primeren in ali bi lahko deloval, oziroma poiskali morebitne nove in nadomestne celovite modele za prihodnje odnose; opozarja, da je EU pripravljena z vsemi instrumenti, ki jih ima na voljo, tudi sankcijami, braniti svoje interese in interese držav članic ter ohranjati regionalno stabilnost; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja pomen celovitega izvajanja sporazuma o izstopu med EU in Združenim kraljestvom, vključno s protokolom o Irski in Severni Irski, ter sporazuma o trgovini in sodelovanju; poudarja, kako pomemben je protokol za ohranjanje miru in stabilnosti, pa tudi za celovitost in pravilno delovanje evropskega enotnega trga; pozdravlja ukrepe za ustanovitev parlamentarne skupščine za partnerstvo med poslanci Evropskega parlamenta in poslanci parlamenta Združenega kraljestva, kot je določeno v sporazumu; ostaja odprt za nadaljnji razvoj in krepitev okvira sodelovanja med EU in Združenim kraljestvom, ki bi lahko privedlo do sporazuma o zunanji varnostni in obrambni politiki ter vprašanjih skupnega pomena; v zvezi s tem poudarja, kako pomembno je tesno sodelovanje med EU in Združenim kraljestvom v mednarodnih forumih, zlasti v OZN, sploh če pomislimo na številne skupne vrednote, interese in geografsko bližino; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, da je treba čezatlantsko sodelovanje med EU in ZDA okrepiti na podlagi enakovrednega partnerstva, ki bi temeljilo na skupnih vrednotah in cilji, pa tudi na načelu partnerstva pri vodenju in prevzemanju odgovornosti, obenem pa spoštovati avtonomijo, interese in ambicije druge strani; v zvezi s tem pozdravlja izjavo „Prenovljenemu čezatlantskemu partnerstvu naproti“ z vrha EU-ZDA leta 2021, ki je dobra podlaga za ambiciozno čezatlantsko agendo; v celoti podpira sinergije ter skupne zunanje in varnostne cilje z nadaljnjim poglabljanjem sodelovanja v okviru čezatlantskega dialoga med EU in ZDA, v katerem bodo obravnavani številni pomembni svetovni izzivi, kot so podnebne spremembe ter grožnje totalitarnih in avtoritarnih režimov; pozdravlja ustanovitev čezatlantskega sveta za trgovino in tehnologijo; priporoča, naj se redno organizirajo vrhunska srečanja med EU in ZDA, da bi nujno potrebnemu čezatlantskemu sodelovanju dali trajno spodbudo na visoki ravni; ponovno izraža podporo ustanovitvi čezatlantskega političnega sveta, ki ga bodo vodili zunanjepolitični voditelji obeh strani; poudarja, da je za trdne čezatlantske odnose potrebno tudi, da EU dodatno razvije svoje zmogljivosti za ukrepanje; poudarja, da se mora EU hitro prilagoditi spreminjajoči se vlogi ZDA na svetovnem prizorišču, da bi zaščitila svoje ključne interese in uresničila zunanjepolitične cilje; poudarja, da morajo EU in ZDA uskladiti svoja prizadevanja za boj proti terorizmu in radikalizaciji ter poskrbeti, da bodo ta prizadevanja podprta s potrebnimi sredstvi; poziva EU in ZDA, naj skupaj obravnavata nenehne in rastoče grožnje varstvu in ohranjanju kulturne dediščine, zlasti na konfliktnih območjih; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da so odnosi EU z Afriko izredno pomembni, da bi se odzvali na potrebe in razvili velik potencial partnerskih držav ter delovali v skupnem interesu; poudarja, da bi moral ta odnos s sosednjo celino EU odsevati skupno usodo in se osredotočati na ustvarjanje verodostojne perspektive, zlasti za nove generacije; pozdravlja skupno sporočilo Komisije in podpredsednika/visokega predstavnika z dne 9. marca 2020 z naslovom Za celovito strategijo za Afriko (14) in ponovno poziva, naj ne ostane zgolj pri odnosih med donatorico in prejemnico, pač pa se je treba zavzeti za dejansko partnerstvo, v središču katerega sta človekov razvoj in varstvo naravnih virov; v zvezi s tem vztraja, da je treba pozvati Komisijo in podpredsednika/visokega predstavnika, naj poglobita razprave z afriškimi partnerji EU, tako s posameznimi državami kot z regionalnimi organizacijami, npr. regionalnim ekonomskim mehanizmom in regionalnimi ekonomskimi skupnostmi, ki sestavljajo Afriško unijo; poudarja, da je pomembno podpreti Afriško unijo in njene regionalne komponente pri njihovih prizadevanjih za vzpostavitev učinkovite varnostne strukture za preprečevanje in obvladovanje konfliktov, med drugim tudi s celovito podporo operacionalizaciji afriških rezervnih enot in njihovih regionalnih komponent; poziva k doslednemu izvajanju ciljev trajnostnega razvoja na vseh področjih odnosov med EU in Afriko; pozdravlja sklenitev novega sporazuma, potem ko je aprila 2021 potekel sporazum iz Cotonouja, in krepitev vezi EU z državami Organizacije afriških, karibskih in pacifiških držav, pa tudi okrepljeno sodelovanje na večstranskih forumih v zvezi z agendo za trajnostni razvoj ter podnebnimi ukrepi; izraža zaskrbljenost zaradi zamude pri podpisu sporazuma, ki bo nasledil sporazum iz Cotonouja; je seznanjen s sporazumi o ponovnem sprejemu z afriškimi državami; |
| --- | --- |

56.

| 57. | je zelo zaskrbljen zaradi vse večje negotovosti v regiji Sahel, ki vpliva na varnost in življenjske razmere mnogih civilistov, in naglega povečanja števila napadov islamskih bojevnikov, ki resno vplivajo na stabilnost v regiji, zlasti v Maliju in Burkini Faso; poziva EU in skupino držav Sahela G5, naj si prizadevata za preprečitev propada varnosti v širši regiji; s tem v zvezi pozdravlja obnovljeno partnerstvo med Natom in Mavretanijo, ki je glavna regionalna zaveznica EU in katere sile so v prvi vrsti v boju proti terorizmu v regiji; obsoja prisotnost zasebnih vojaških in varnostnih podjetij v Afriki, zlasti ruske družbe Wagner Group, ki ima podporo Kremlja in vseskozi krši človekove pravice, hkrati pa podpira interese nedemokratičnih držav v škodo nedolžnih civilistov ter varnosti, stabilnosti in blaginje afriških državah, ki so jih opustošile vojne; vztraja, da je treba strategijo EU za Afriko posodobiti s celostnim pristopom, ki lahko zagotovi varnost in razvoj, da bi v zaskrbljujočih razmerah v Sahel vnesli stabilnost, pri tem pa upoštevali razvoj dogodkov v letu 2021 ter vse večjo nestabilnost in velik vpliv, ki ga imajo dogodki v regiji ne le za Afriko, temveč tudi za EU in njene države članice; glede na to poudarja, da je treba sodelovati pri oblikovanju strategije na področju obrambe, razvoja in vzpostavljanja miru, da bi se zoperstavili džihadističnemu vzponu v Sahelu in drugih delih Afrike; |
| --- | --- |

57.

| 58. | je zelo zaskrbljen zaradi dogajanja v Rusiji in ponovno poudarja, da se EU zavzema za ohranjanje svobode, stabilnosti in miru na evropski celini in onkraj njenih meja; meni, da bi morala EU tesno sodelovati in se usklajevati z Natom in drugimi partnerji, da bi Rusijo odvrnila od tega, da bi v Evropi, predvsem v baltskih državah in vzhodni Evropi, izvajala destabilizacijske in prevratniške dejavnosti, tudi prek vmešavanja v volitve, dezinformacijskih kampanj in podpore skrajnim desničarskim strankam; poudarja, da je treba povečati ceno, ki jo morajo ruske oblasti plačati za zatiranje svojih državljanov; obžaluje, da ruske vojaške sile še naprej zasedajo dele Ukrajine in Gruzije ter s tem kršijo mednarodno pravo, da so še vedno prisotne v Republiki Moldaviji in da Rusija še naprej destabilizira mir in varnost v regiji ter dejavno uporablja hibridne ukrepe proti demokracijam v Evropi; je zaskrbljen zaradi ruskega vmešavanja na Zahodnem Balkanu, ki se izvaja s hibridnimi taktikami, med njimi s kampanjami širjenja napačnih informacij, katerih namen je oslabiti vlogo EU in zavezanost posameznih držav evropski prihodnosti; poudarja, da je treba v politiki EU o tem vprašanju nastopiti enotno, tudi ko gre za izvrševanje sankcij; zato poziva Komisijo, naj bolje uskladi svojo rusko strategijo z državami članicami, tako da bo EU pri soočanju z ruskimi grožnjami nastopila enotno; poudarja, da je Parlament EU priporočil, naj skupaj z državami članicami pregleda politiko EU do Rusije in razvije celovito strategijo EU za to državo; poziva EU, naj pripravi strategijo o prihodnjih odnosih EU z demokratično Rusijo, ki bi prebivalcem Rusije jasno pokazala koristi, ki bi jih takšni odnosi lahko prinesli; poudarja, da se odnosi z Rusijo ne morejo bistveno spremeniti, dokler bo ta izvajala agresivno politiko do EU in njenih sosed; ponavlja, da mora EU jasno povedati, da bo proti Rusiji morala uvesti dodatne ukrepe za zajezitev delovanja in odvračanje, v kolikor bo ta država nadaljevala s sedanjo politiko do Belorusije; izraža zaskrbljenost, ker je Rusija večkrat prekršila sporazume in standarde o nadzoru nad orožjem, zaradi česar je pogodba o jedrskem orožju srednjega dosega propadla, z uporabo vojaških živčnih strupov na svojem ozemlju in na ozemlju EU pa je prekršila tudi Konvencijo o kemičnem orožju; poudarja, da je treba izvajati pritisk na Rusko federacijo, da bi se uskladila z mednarodnim pravom in pogodbami; obžaluje, da Rusija uporablja energetske vire kot geopolitično orodje pritiska, zlasti dobavo plina državam članicam prek Ukrajine, in poziva k zmanjšanju energetske odvisnosti od Rusije s spodbujanjem diverzifikacije energetskih virov in poti, tudi z zaustavitvijo projekta Severni tok 2; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo evropsko energetsko varnost, zlasti glede na sedanji porast cen plina in električne energije; poziva EU, naj tesneje sodeluje z ruskim ljudstvom, tudi z oblikovanjem jasno opredeljenega cilja sodelovanja, ki bi se moral osredotočiti ne le na tradicionalno selektivno sodelovanje s Kremljem, temveč tudi na „strateško“ in bolj dinamično sodelovanje z rusko opozicijo in civilno družbo; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poudarja, da je Arktika za EU strateškega in geopolitičnega pomena ter da je EU odločena prevzeti vlogo odgovornega subjekta in si prizadevati za dolgoročen trajnosten in miren razvoj regije; poudarja, da so izzivi, s katerimi se sooča arktična regija, še posebej kompleksni, zato zahtevajo večjo predanost EU in več rešitev, pri čemer je treba upoštevati tudi znanje in voljo arktičnih prebivalcev, vključno z domorodnimi ljudstvi; v zvezi s tem pozdravlja skupno sporočilo Komisije in podpredsednika/visokega predstavnika z dne 13. oktobra 2021 o tesnejšem sodelovanju EU za mirno, trajnostno in uspešno Arktiko (15); poziva vse deležnike, naj se odzovejo na zelo zaskrbljujoče učinke in posledice podnebnih sprememb na Arktiki; poudarja, da možnost militarizacije Arktike prinaša znatna varnostna tveganja v regiji in zunaj nje, in je zaskrbljen zaradi morebitne razširitve svetovnih varnostnih vprašanj na Arktiko, pa tudi zaradi postopnega in opaznega kopičenja ruske vojaške zmogljivosti na Arktiki ter učinka daljnosežnih kitajskih razvojnih in infrastrukturnih pobud in ambicij v regiji; ugotavlja, da ima Arktika ključno vlogo pri varnosti Evrope kot celote; poudarja, da mora imeti EU jasno vizijo glede svoje vloge pri varnostnih vprašanjih na Arktiki in vzpostaviti dobro sodelovanje z Natom; poudarja, kako pomembno je spoštovati mednarodno pravo in sporazume, da bi Arktika ostala območje brez večjih napetosti; poziva, naj se večja pozornost nameni prvemu arktičnemu optičnemu kablu, ki je del živčnega sistema interneta in je vse pogosteje del mednarodnih operacij vohunjenja; spodbuja članice Arktičnega sveta, naj obravnavajo vse večjo militarizacijo ter skupaj s članicami in nečlanicami Arktičnega sveta poiščejo platforme za ustrezno rešitev tega vprašanja; se zavzema za to, da bi si EU močneje prizadevala za status opazovalke v Arktičnem svetu, s čimer bi povečala svoj geopolitični vpliv; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poudarja, da je Kitajska partnerica EU pri sodelovanju in pogajanjih, hkrati pa tekmica na vse večjem številu področij in sistemska konkurentka; znova poziva, kot je poudaril v resoluciji z dne 16. septembra 2021 o novi strategiji EU-Kitajska (16), naj EU pripravi odločnejšo, celovitejšo in skladnejšo strategijo EU-Kitajska, ki bo združila vse države članice in oblikovala odnose s čedalje bolj agresivno in intervencionistično Kitajsko v interesu EU kot celote; poudarja, da bi morala ta strategija spodbujati na pravilih temelječ večstranski red, se osredotočati na zaščito vrednot in interesov EU in temeljiti na treh načelih sodelovanja, kjer je to mogoče, tekmovanja, kjer je to potrebno, in soočanja, kjer je to nujno; poziva k tesnejšemu sodelovanju med demokratičnimi državami, da bi obravnavali vse večjo agresivnost in represivnost Kitajske komunistične partije; |
| --- | --- |

60.

| 61. | odločno zagovarja polno sodelovanje Tajvana kot opazovalca na srečanjih, v mehanizmih in pri dejavnostih mednarodnih organizacij ter se zavzema za tesnejše sodelovanje med EU in Tajvanom, vključno z dvostranskim sporazumom o naložbah; poziva podpredsednika/visokega predstavnika in Komisijo, naj v sklopu priprav na pogajanja za poglobitev dvostranskih gospodarskih vezi nujno začneta oceno učinka, javno posvetovanje in predhodno študijo o dvostranskem sporazumu o naložbah s tajvanskimi oblastmi; je zelo zaskrbljen zaradi nedavnega izkazovanja moči in stopnjevanja napetosti na regionalnih žariščnih točkah, kot sta Južno- in Vzhodnokitajsko morje ter Tajvanska ožina; izraža globoko zaskrbljenost zaradi nenehnih kitajskih vojaških manevrov v Tajvanski ožini, vključno s tistimi, ki so usmerjeni proti Tajvanu ali potekajo na tajvanskem identifikacijskem območju zračne obrambe; poziva Ljudsko republiko Kitajsko, naj preneha s tem izkazovanjem vojaške moči, saj s tem resno ogroža mir in stabilnost v Tajvanski ožini in v indijsko-pacifiški regiji; znova poudarja, da bi bilo treba odnose med Kitajsko in Tajvanom razvijati konstruktivno z dialogom; poudarja, da nasprotuje vsem enostranskim ukrepom, ki bi lahko ogrozili status quo v Tajvanski ožini; poudarja, da spremembe odnosov med obema stranema ne smejo biti v nasprotju z voljo tajvanskih državljanov; poziva EU in države članice, naj prevzamejo proaktivno vlogo pri sodelovanju s podobno mislečimi mednarodnimi partnerji, da bi vzdrževali mir in stabilnost v Tajvanski ožini, ter vzpostavijo partnerstva z demokratično tajvansko vlado; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ostro obsoja nenehne kršitve človekovih pravic na Kitajskem, zlasti etničnih in verskih manjšin, ki so večinoma usmerjene proti muslimanskim Ujgurom, kristjanom in Tibetancem, vendar obsoja tudi zatiranje demokracije in svoboščin v Macau in Hongkongu, tudi z uvedbo drakonskega zakona o nacionalni varnosti leta 2020; obsoja agresivno vedenje Kitajske v Južnokitajskem in Vzhodnokitajskem morju, ki vpliva na svobodo plovbe, ter revizionistično držo Kitajske v vzhodni Aziji, ki je privedla do številnih mejnih spopadov s sosednjimi državami; |
| --- | --- |

62.

| 63. | znova odločno obsoja neutemeljene in samovoljne sankcije, ki so jih kitajske oblasti naložile več evropskim posameznikom in subjektom, med njimi petim poslancem Evropskega parlamenta; znova poziva kitajsko vlado, naj odpravi te povsem neupravičene omejevalne ukrepe; |
| --- | --- |

63.

| 64. | obsoja dejanja Ljudske republike Kitajske v Hongkongu in poudarja, da s tem, ko spodkopava avtonomijo Hongkonga, ne ravna le v nasprotju s svojimi obveznostmi iz dvostranskih pogodb in mednarodnim pravom, temveč postavlja pod vprašaj tudi vlogo Pekinga kot verodostojnega partnerja; potrjuje svojo zavezanost ciljnim sankcijam v okviru globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic proti kitajskim uradnikom, vpletenim v kršitve človekovih pravic v Hongkongu in Sinkiangu, ter poziva Svet, naj sprejme ciljno usmerjene sankcije, vključno s prepovedjo potovanj in zamrznitvijo sredstev, proti posameznikom in subjektom v Hongkongu in LRK zaradi hudih kršitev človekovih pravic in mednarodnega prava v Hongkongu; poziva države članice, ki imajo še veljavne pogodbe o izročitvi s Kitajsko in Hongkongom, naj začasno ustavijo posamezne izročitve, kadar koli bi bil posameznik zaradi izročitve izpostavljen mučenju ali krutemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju, kadar bi bil posameznik obtožen iz politično motiviranih razlogov, v drugih primerih, ko bi bili tarča pripadniki etničnih manjšin, predstavniki prodemokratične opozicije v Hongkongu in oporečniki na splošno, ter kadar bi izročitev pomenila kršitev obveznosti EU na podlagi Evropske konvencije o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poudarja, kako pomembno je, da se EU pridruži čezatlantskim partnericam pri neodvisni zunanji preiskavi izvora virusa COVID-19, ki prihaja iz Wuhana na Kitajskem, da bi poiskali zelo potrebne odgovore in se seznanili s tem, kako bi bilo mogoče v prihodnje preprečiti globalne nesreče, ki neposredno vplivajo na zunanjo in varnostno politiko; |
| --- | --- |

65.

| 66. | obsoja, da Kitajska komunistična partija nad Litvo in drugimi državami članicami ter partnericami EU izvaja prisilo in poziva k večji solidarnosti s temi državami, med drugim s sodelovanjem z demokratičnimi zaveznicami pri odpiranju trgov gospodarstvom, ki trpijo zaradi gospodarskih ukrepov Kitajske komunistične partije; pozdravlja odločitev Komisije, da za obrambo Litve sproži postopek proti Kitajski pri Svetovni trgovinski organizaciji; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pozdravlja napoved predsednice Komisije, da namerava predložiti novo skupno sporočilo o partnerstvu z zalivsko regijo; poziva EU, naj predloži skladno strategijo za uravnoteženo delovanje EU v tej regiji, pri čemer je ključen strateški cilj spodbujanje regionalne varnosti in sodelovanja; ugotavlja, da bi bilo treba pri takšnem sodelovanju stremeti k ustvarjanju sinergij z regionalnimi akterji, kot je konferenca za sodelovanje in partnerstvo v Bagdadu, tudi z večjo podporo EU pobudam za dialog v okviru državljanske diplomacije, pri kateri sodelujejo akademiki, civilna družba, verski voditelji in drugi akterji; je zadovoljen z umiritvijo napetosti med Iranom in Savdsko Arabijo ter poziva obe državi, naj hitro zaključita proces ponovne vzpostavitve vseh diplomatskih odnosov; ponovno poudarja, da je prednostna naloga EU oživiti skupni celoviti načrt ukrepanja kot vprašanje varnosti za Evropo in regijo; opozarja, da je skupni celoviti načrt ukrepanja še vedno edini način za zaustavitev zaskrbljujočih jedrskih dejavnosti Irana; izreka pohvalo podpredsedniku/visokemu predstavniku ter ESZD za posredovanje med ZDA in Iranom v prizadevanjih za oživitev skupnega celovitega načrta ukrepanja; poziva Združene države Amerike in Iran, naj nadaljujejo konstruktivna pogajanja, da bi ponovno začeli spoštovati skupni celoviti načrt ukrepanja; vztraja, da je treba na poti k oživitvi skupnega celovitega načrta ukrepanja združiti popolno vrnitev Irana k izpolnjevanju obveznosti iz skupnega celovitega načrta ukrepanja in odpravo vseh sankcij ZDA, povezanih s tem načrtom; ugotavlja, da se je treba osredotočiti na širše zlonamerne in destabilizirajoče dejavnosti Irana na Bližnjem vzhodu in drugod, tudi na ozemlju držav članic, in se proti njim boriti; poudarja, da morajo vsi sporazumi z Iranom vključevati ustrezna varovala, da Iran ne bo mogel nabaviti jedrskega orožja; izraža globoko zaskrbljenost, ker Mednarodna agencija za jedrsko energijo (IAEA) poroča, da nima dostopa do opreme za spremljanje in nadzor v objektih in na lokacijah v Iranu, kar močno ovira njeno zmožnost preverjanja in spremljanja jedrskih dejavnosti Irana, in ker vprašanja zaščitnih ukrepov zadnji dve leti ostajajo nerešena; obsoja, da Iran krši človekove pravice lastnih prebivalcev, vodi program balističnih izstrelkov in izvaja teroristične dejavnosti v regiji; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poudarja, da bi morale biti razmere v Afganistanu povod za EU, da bi ponovno ocenila mednarodni pristop k izgradnji držav v tujini in strateško preoblikovala celostni pristop svojih zunanjih politik, povečala delež odgovornosti na področju svetovne varnosti in si prizadevala za večjo suverenost v zunanji in varnostni politiki; je zaskrbljen zaradi dramatičnih humanitarnih, političnih, gospodarskih in varnostnih razmer v Afganistanu, zlasti ker eden od treh Afganistancev trpi zaradi hude lakote; poziva Komisijo in ESZD, naj okrepita humanitarno pomoč in uporabita vsa razpoložljiva orodja, da bi ogroženim Afganistancem zagotovili dostop do zaščite; poudarja, da mora talibanski režim prevzeti odgovornost za zaščito človeškega življenja in lastnine ter ponovno vzpostavitev varnosti, javnega reda in javnih služb; ponovno poudarja, da afganistanske ženske in dekleta, osebe, ki opravljajo poklice, povezane z afganistansko civilno družbo, zagovorniki človekovih pravic, politični aktivisti, novinarji, akademiki, umetniki, verske in etnične manjšine ter druge ogrožene skupine, tako kot vsi afganistanski prebivalci, zaslužijo varno in dostojanstveno življenje ter neoviran dostop do izobraževanja in javnega življenja, ter pozdravlja široko mednarodno podporo njihovim pravicam in svoboščinam; poziva k nadaljnji evakuaciji ogroženih Afganistancev, zlasti sodnic, zagovornikov človekovih pravic, novinarjev, lokalnega osebja in drugih ogroženih oseb zaradi njihovega sodelovanja pri spodbujanju demokracije in temeljnih svoboščin; poziva EU, naj ohrani dosežke zadnjih 20 let in zagotovi, da Afganistan ne bo ponovno postal varno zatočišče za teroristične skupine; poziva EU, naj temeljito pregleda dvajsetletna prizadevanja v Afganistanu in na podlagi tega povleče ustrezne zaključke, prav tako pa naj brez odlašanja pripravi celovito strategijo EU za Afganistan in sosednje države, ki bo temeljila na izkušnjah; poudarja, kako pomembno je sodelovati s sosednjimi in regionalnimi državami, da bi zagotovili svetovno varnost in regionalno stabilnost, pri čemer je treba upoštevati, da vse afganistanske sosede in regionalne sile nimajo enakih ciljev kot koalicija pod vodstvom ZDA; v zvezi s tem poudarja pomembno vlogo, ki so jo imele nekatere države pri vračanju evropskih državljanov in evakuiranju afganistanskih državljanov, ki so bili v resnih težavah, zlasti ker so izvajale velik diplomatski pritisk na talibanske sile; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pozdravlja obnovljeno zavezo EU za indijsko-pacifiško regijo in priznanje njenega vse večjega pomena za interese EU, kot je navedeno v skupnem sporočilu podpredsednika/visokega predstavnika in Komisije z dne 16. septembra 2021 o strategiji EU za sodelovanje v indo-pacifiški regiji (17), pa tudi v sklepih Sveta z dne 19. aprila 2021 o tej temi; se zavzema za tesnejše sodelovanje z državami v regiji, zlasti z Japonsko, združenjem držav jugovzhodne Azije (ASEAN), Avstralijo, Novo Zelandijo in Korejo; se zaveda močne geopolitične konkurence in ozemeljskih sporov v regiji, ki jih je v veliki meri spodbudila vse večja agresivnost Kitajske do svojih sosed; poziva vse strani, naj spoštujejo načela mednarodnega prava, zlasti Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu; poudarja potrebo po dolgoročnem strateškem sodelovanju v indijsko-pacifiški regiji ter vzpostavitvi celovitih in strateških dvostranskih in večstranskih mehanizmov dialoga z indijsko-pacifiškimi državami in njihovimi družbami, zlasti s podobno mislečimi državami, kot so med drugim Japonska, Južna Koreja, Avstralija in Nova Zelandija; poudarja, da sta varnost in stabilnost v indijsko-pacifiški regiji pomembni za blaginjo in varnost v EU; je seznanjen z novimi partnerstvi v regiji, kot je vzpostavitev tristranskega vojaškega zavezništva med Avstralijo, Združenim kraljestvom in ZDA (AUKUS), in obžaluje, da je bilo usklajevanje pri vzpostavljanju partnerstva zelo slabo; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poudarja vse večji regionalni in geopolitični vpliv Indije; poudarja, da je potrebno tesnejše politično sodelovanje, da bi okrepili partnerstvo med EU in Indijo ter sprostili ves potencial dvostranskih odnosov; ponovno poudarja, da je potrebno tesnejše partnerstvo, ki bi moralo temeljiti na skupnih vrednotah in popolnem spoštovanju človekovih pravic; priznava, da je Indija zaradi svojega položaja in vodilne vloge na temeljnih področjih ključna partnerica EU; poudarja, da indijska soseščina in indijsko-pacifiška regija vse bolj postajata prostor, v katerem Kitajska s svojo ekspanzionistično politiko in cilji ustvarja nove in vse večje izzive v zvezi s strateškimi, geopolitičnimi, gospodarskimi in trgovinskimi vprašanji; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva, naj se sodelovanje s partnerji v Latinski Ameriki poglobi in okrepi; meni, da je okrepljen odnos z Latinsko Ameriko in Karibi zelo pomemben za svetovno geopolitično strategijo EU; poudarja, da mora Unija okrepiti vezi, ki združujejo EU z državami Latinske Amerike in Karibov, zlasti pri zagovarjanju na pravilih temelječe večstranske ureditve; poziva EU, naj uporabi vsa razpoložljiva orodja za poglobitev sodelovanja s partnericami iz Latinske Amerike in Karibov; poziva EU, naj obnovi svoj položaj prednostne partnerice latinskoameriških držav, saj imajo drugi geopolitični akterji vse več prostora v regiji, zlasti zaradi pandemije COVID-19 in diplomacije cepiv; poziva EU in države članice, naj izvajajo odločnejše politike do avtoritarnih režimov, ki so imeli koristi od odnosov z EU in so odpravili, kršili ali neposredno zatrli pravice in svoboščine svojih državljanov; |
| --- | --- |

71.

Krepitev demokratičnega nadzora, odgovornosti in parlamentarne razsežnosti skupne zunanje in varnostne politike EU

| 72. | poudarja poseben prispevek Evropskega parlamenta k zunanji in varnostni politiki EU s sredstvi parlamentarne diplomacije, na primer s poročili in resolucijami, gosto mrežo stalnih medparlamentarnih organov, političnim dialogom z nosilci funkcij po vsem svetu ter podporo demokraciji, mediacijo in dejavnostmi opazovanja volitev; opozarja na svojo misijo za ugotavljanje dejstev v Ukrajini januarja in februarja 2022 kot primer odzivnosti parlamentarne diplomacije; potrjuje, da bi moral Parlament pri odločitvah Unije na mednarodnem prizorišču v celoti izkoristiti svoja nadzorna in proračunska pooblastila; poudarja pomen programov Parlamenta za podporo demokracije, ki imajo velik potencial za krepitev vloge EU po svetu, saj vključujejo osrednje politične deležnike in omogočajo trajnostno demokratično upravljanje v državah, ki niso članice EU; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poudarja, da je politični in tehnični dialog med parlamenti bistvenega pomena in ga je treba dobro uskladiti z ukrepi izvršilne oblasti; zato poudarja pomen nemotene izmenjave vseh ustreznih informacij med institucijami na področju SZVP, vključno z izmenjavo ustreznih zaupnih informacij, v interesu učinkovitosti zunanjega delovanja EU kot celote in odgovornejše SZVP; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva Komisijo in države članice, naj omogočijo in okrepijo parlamentarni nadzor nad zunanjim delovanjem EU, tudi z nadaljevanjem rednih posvetovanj s podpredsednikom/visokim predstavnikom in Komisijo; poudarja, da ima takšen nadzor pomembno vlogo pri zagotavljanju pravilnega delovanja evropske demokracije in zaupanja javnosti; poudarja, da je lahko tudi izhodišče za močnejšo institucionalno vlogo Parlamenta v skupni zunanji in varnostni politiki; poziva k hitremu zaključku pogajanj za posodobitev medinstitucionalnega sporazuma iz leta 2002 o dostopu Parlamenta do občutljivih informacij Sveta na področju varnostne in obrambne politike (18); poziva k usklajevanju varnostnih in informacijskih storitev držav članic; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poudarja, da so parlamentarne skupščine pomembne kot prostor za sodelovanje in institucionalni dialog ter zaradi njihovega dragocenega prispevka k evropskemu zunanjemu delovanju, tudi v varnostnih zadevah, pa tudi zaradi potrebe po spodbujanju njihovih dejavnosti in zagotavljanju njihovega pravilnega delovanja in razvoja; poziva k okrepitvi parlamentarnega nadzora nad delom delegacij EU pri predstavljanju vrednot in načel EU v tujini ter pri prizadevanjih za uresničitev interesov EU, pri tem pa se ne sme zapostaviti pristopa, ki temelji na človekovih pravicah; poudarja, da morajo imeti delegacije EU na voljo vsa potrebna in ustrezna sredstva ter zmogljivosti za učinkovito izvajanje teh nalog; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva, naj se v celoti izkoristi večja vključenost Evropskega parlamenta v načrtovanje programov za Globalno Evropo in IPA III; pozdravlja uvedbo polletnega geopolitičnega dialoga na visoki ravni za zunanje finančne instrumente, saj gre za ključno orodje ne le za pregledovanje, temveč tudi za dejavno oblikovanje prednostnih nalog zunanje politike EU; poudarja, da je namen teh geopolitičnih dialogov Parlamentu omogočiti, da zagotovi usmeritve, strateško usmerjanje in smernice za načrtovanje in izvajanje v okviru tematskih in geografskih prednostnih nalog za Globalno Evropo in IPA III; vendar vztraja, da bi moral Parlament ustrezne pripravljalne dokumente prejeti dovolj zgodaj in z ustrezno stopnjo podrobnosti, da bi lahko izvedel smiseln nadzor; poziva, naj se za večjo preglednost pri izvajanju teh finančnih instrumentov oblikuje enotna skupna pregledna javna podatkovna zbirka o projektih in ukrepih; |
| --- | --- |

76.

| 77. | opozarja Svet na pravico Parlamenta, da je obveščen o vseh fazah postopkov, povezanih s pogajanji in sklepanjem mednarodnih sporazumov, ter na njegovo pristojnost, da podeli ali zavrne odobritev takih sporazumov; je odločen, da bo uporabil te pristojnosti, kot so opredeljene v Pogodbah, da bi zagotovil preglednost in demokratični nadzor nad mednarodnimi sporazumi, doseženimi v imenu EU, ter izvajanje evropskega mirovnega instrumenta, kot je poudaril v svojem priporočilu z dne 28. marca 2019 (19), tudi kar zadeva njegovo dopolnjevanje z drugimi instrumenti EU na področju zunanjega delovanja; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ponavlja svoje stališče, da je skrajni čas za revizijo izjave o politični odgovornosti iz leta 2010, da bi izboljšali to podlago za odnose med Parlamentom in podpredsednikom/visokim predstavnikom; |
| --- | --- |

78.

o

o o

| 79. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

79.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0383.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0515.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0356.

(4)  UL C 362, 8.9.2021, str. 71.

(5)  Konferenca OZN o trgovini in razvoju, Poročilo o trgovini in razvoju za leto 2019 – Financiranje globalnega zelenega dogovora, 2019.

(6)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

(7)  Uredba (EU) 2021/821 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi režima Unije za nadzor izvoza, posredovanja, tehnične pomoči, tranzita in prenosa blaga z dvojno rabo (UL L 206, 11.6.2021, str. 1).

(8)  Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o področju delovanja in mandatu posebnih predstavnikov EU (UL C 23, 21.1.2021, str. 146).

(9)  UL L 335, 13.12.2008, str. 99.

(10)  UL C 118, 8.4.2020, str. 158.

(11)  Sodba Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 21. januarja 2021, Gruzija proti Rusiji (II).

(12)  JOIN(2021)0002.

(13)  SWD(2021)0290.

(14)  JOIN(2020)0004.

(15)  JOIN(2021)0027.

(16)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0382.

(17)  JOIN(2021)0024.

(18)  UL C 298, 30.11.2002, str. 1.

(19)  Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 28. marca 2019 Svetu in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko glede predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Svetu, ob podpori Komisije, za sklep Sveta o vzpostavitvi evropskega mirovnega instrumenta (UL C 108, 26.3.2021, str. 141).

---

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/167 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/167

---

P9_TA(2022)0040

Izvajanje skupne varnostne in obrambne politike – letno poročilo 2021

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike – letno poročilo 2021 (2021/2183(INI))

(2022/C 342/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju naslova V Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju naslova V Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. februarja 2014 o uporabi oboroženih brezpilotnih letal (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. februarja 2014 o uporabi oboroženih brezpilotnih letal (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2018 o vojaški mobilnosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2018 o vojaški mobilnosti (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o avtonomnih orožnih sistemih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o avtonomnih orožnih sistemih,

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 26. novembra 2019 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost in Direktive 2008/118/ES o splošnem režimu za trošarino v zvezi z obrambnimi prizadevanji v okviru Unije (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 26. novembra 2019 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost in Direktive 2008/118/ES o splošnem režimu za trošarino v zvezi z obrambnimi prizadevanji v okviru Unije (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike – letno poročilo (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike – letno poročilo (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o izvozu orožja: izvajanje Skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o izvozu orožja: izvajanje Skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2020 o enakosti spolov v zunanji in varnostni politiki EU (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2020 o enakosti spolov v zunanji in varnostni politiki EU (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o izvajanju Direktive 2009/81/ES glede oddaje naročil na področju obrambe in varnosti ter Direktive 2009/43/ES glede prenosa obrambnih proizvodov (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o izvajanju Direktive 2009/81/ES glede oddaje naročil na področju obrambe in varnosti ter Direktive 2009/43/ES glede prenosa obrambnih proizvodov (8),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 28. aprila 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani in Sporazuma med Evropsko unijo ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o varnostnih postopkih za izmenjavo in varovanje tajnih podatkov (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 28. aprila 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani in Sporazuma med Evropsko unijo ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o varnostnih postopkih za izmenjavo in varovanje tajnih podatkov (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2021 o sodelovanju med EU in Natom v okviru čezatlantskih odnosov (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2021 o sodelovanju med EU in Natom v okviru čezatlantskih odnosov (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2021 o stanju zmogljivosti kibernetske obrambe EU (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2021 o stanju zmogljivosti kibernetske obrambe EU (11),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/697 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi Evropskega obrambnega sklada ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2018/1092 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/697 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi Evropskega obrambnega sklada ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2018/1092 (12),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, spremembi in razveljavitvi Sklepa št. 466/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2017/1601 in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, spremembi in razveljavitvi Sklepa št. 466/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2017/1601 in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (13),

| — | ob upoštevanju dokumenta z naslovom Izvedbeni načrt za varnost in obrambo, ki ga je podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko predstavila Svetu 14. novembra 2016, in sklepov Sveta z dne 14. novembra 2016 o izvajanju globalne strategije EU na področju varnosti in obrambe, v katerih je določena nova raven ambicij EU v okviru varnosti in obrambe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta z naslovom Izvedbeni načrt za varnost in obrambo, ki ga je podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko predstavila Svetu 14. novembra 2016, in sklepov Sveta z dne 14. novembra 2016 o izvajanju globalne strategije EU na področju varnosti in obrambe, v katerih je določena nova raven ambicij EU v okviru varnosti in obrambe,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se 19. novembra 2018 sestali v okviru Sveta, o vzpostavitvi pakta o civilnih vidikih skupne varnostne in obrambne politike (SVOP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se 19. novembra 2018 sestali v okviru Sveta, o vzpostavitvi pakta o civilnih vidikih skupne varnostne in obrambne politike (SVOP),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2018 o ženskah, miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2018 o ženskah, miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. junija 2018 o mladih, miru in varnosti ter sklepov Sveta z dne 5. junija 2020 o mladih v zunanjem delovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. junija 2018 o mladih, miru in varnosti ter sklepov Sveta z dne 5. junija 2020 o mladih v zunanjem delovanju,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. novembra 2020 o strateškem pregledu stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) za leto 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. novembra 2020 o strateškem pregledu stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) za leto 2020,

| — | ob upoštevanju izjave članov Evropskega sveta z dne 26. februarja 2021 o varnosti in obrambi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave članov Evropskega sveta z dne 26. februarja 2021 o varnosti in obrambi,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. aprila 2021 o prenovljenem partnerstvu z južnim sosedstvom – nova agenda za Sredozemlje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. aprila 2021 o prenovljenem partnerstvu z južnim sosedstvom – nova agenda za Sredozemlje,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. aprila 2021 o celostni strategiji Evropske unije v Sahelu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. aprila 2021 o celostni strategiji Evropske unije v Sahelu,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. novembra 2013, 18. novembra 2014, 18. maja 2015, 27. junija 2016, 14. novembra 2016, 18. maja 2017, 17. julija 2017, 25. junija 2018, 17. junija 2019, 10. decembra 2019, 17. junija 2020, 12. oktobra 2020, 20. novembra 2020, 7. decembra 2020 in 10. maja 2021 o skupni varnostni in obrambni politiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. novembra 2013, 18. novembra 2014, 18. maja 2015, 27. junija 2016, 14. novembra 2016, 18. maja 2017, 17. julija 2017, 25. junija 2018, 17. junija 2019, 10. decembra 2019, 17. junija 2020, 12. oktobra 2020, 20. novembra 2020, 7. decembra 2020 in 10. maja 2021 o skupni varnostni in obrambni politiki,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. oktobra 2021 o operaciji EUFOR ALTHEA, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. oktobra 2021 o operaciji EUFOR ALTHEA,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. oktobra 2021 o hibridnih napadih s strani beloruskega sistema z izkoriščanjem migrantov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. oktobra 2021 o hibridnih napadih s strani beloruskega sistema z izkoriščanjem migrantov,

| — | ob upoštevanju nove strateške agende za obdobje 2019–2024, sprejete v Evropskem svetu 20. junija 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nove strateške agende za obdobje 2019–2024, sprejete v Evropskem svetu 20. junija 2019,

| — | ob upoštevanju skupne deklaracije članov Evropskega sveta in držav članic skupine G5 Sahel z dne 28. aprila 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne deklaracije članov Evropskega sveta in držav članic skupine G5 Sahel z dne 28. aprila 2020,

| — | ob upoštevanju koncepta Sveta za celostni pristop k podnebnim spremembam in varnosti, kot je bil sprejet 5. oktobra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju koncepta Sveta za celostni pristop k podnebnim spremembam in varnosti, kot je bil sprejet 5. oktobra 2021,

| — | ob upoštevanju časovnega načrta Sveta za podnebne spremembe in obrambo z dne 9. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju časovnega načrta Sveta za podnebne spremembe in obrambo z dne 9. novembra 2020,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske obrambne agencije o letni oceni obrambe, predstavljenega Svetu med njegovim zasedanjem 20. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske obrambne agencije o letni oceni obrambe, predstavljenega Svetu med njegovim zasedanjem 20. novembra 2020,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2019/797 z dne 17. maja 2019 o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2019/797 z dne 17. maja 2019 o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice (14),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2017/2315 z dne 11. decembra 2017 o vzpostavitvi stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) in določitvi seznama vključenih držav članic (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2017/2315 z dne 11. decembra 2017 o vzpostavitvi stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) in določitvi seznama vključenih držav članic (15),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2021/509 z dne 22. marca 2021 o vzpostavitvi Evropskega mirovnega instrumenta in razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2015/528 (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2021/509 z dne 22. marca 2021 o vzpostavitvi Evropskega mirovnega instrumenta in razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2015/528 (16),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta (SZVP) 2021/748, 2021/749 in 2021/750 z dne 6. maja 2021 o sodelovanju Kanade, Kraljevine Norveške in Združenih držav Amerike pri projektu PESCO za vojaško mobilnost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta (SZVP) 2021/748, 2021/749 in 2021/750 z dne 6. maja 2021 o sodelovanju Kanade, Kraljevine Norveške in Združenih držav Amerike pri projektu PESCO za vojaško mobilnost,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2021/1143 z dne 12. julija 2021 o misiji Evropske unije za vojaško usposabljanje v Mozambiku (EUTM Mozambique), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2021/1143 z dne 12. julija 2021 o misiji Evropske unije za vojaško usposabljanje v Mozambiku (EUTM Mozambique),

| — | ob upoštevanju globalne strategije z naslovom Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa – Globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki jo je 28. junija 2016 predstavila podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije z naslovom Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa – Globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki jo je 28. junija 2016 predstavila podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 6. marca 2014 z naslovom Za odprto in varno svetovno področje pomorstva: elementi strategije Evropske unije za pomorsko varnost (JOIN(2014)0009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 6. marca 2014 z naslovom Za odprto in varno svetovno področje pomorstva: elementi strategije Evropske unije za pomorsko varnost (JOIN(2014)0009),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 7. junija 2017 z naslovom Strateški pristop k odpornosti pri zunanjem delovanju EU (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 7. junija 2017 z naslovom Strateški pristop k odpornosti pri zunanjem delovanju EU (JOIN(2017)0021),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 16. decembra 2020 z naslovom Strategija EU za kibernetsko varnost v digitalnem desetletju (JOIN(2020)0018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 16. decembra 2020 z naslovom Strategija EU za kibernetsko varnost v digitalnem desetletju (JOIN(2020)0018),

| — | ob upoštevanju govorov predsednice von der Leyen o stanju v Uniji v letih 2020 in 2021 ter priloženih pisem o nameri, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govorov predsednice von der Leyen o stanju v Uniji v letih 2020 in 2021 ter priloženih pisem o nameri,

| — | ob upoštevanju letnega delovnega programa Evropskega obrambnega sklada za leto 2021, ki ga je Komisija sprejela 30. junija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega delovnega programa Evropskega obrambnega sklada za leto 2021, ki ga je Komisija sprejela 30. junija 2021,

| — | ob upoštevanju revizije Evropskega računskega sodišča št. 09/2019 z dne 12. septembra 2019 o evropski obrambi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revizije Evropskega računskega sodišča št. 09/2019 z dne 12. septembra 2019 o evropski obrambi,

| — | ob upoštevanju Severnoatlantske pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Severnoatlantske pogodbe,

| — | ob upoštevanju dveh skupnih izjav o sodelovanju med EU in Natom, podpisanih 8. julija 2014 in 10. julija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dveh skupnih izjav o sodelovanju med EU in Natom, podpisanih 8. julija 2014 in 10. julija 2018,

| — | ob upoštevanju šestega poročila o napredku pri izvajanju skupnega sklopa predlogov z dne 17. maja 2021, ki sta ga Svet EU in Svet Nata potrdila 6. decembra 2016 oziroma 5. decembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju šestega poročila o napredku pri izvajanju skupnega sklopa predlogov z dne 17. maja 2021, ki sta ga Svet EU in Svet Nata potrdila 6. decembra 2016 oziroma 5. decembra 2017,

| — | ob upoštevanju skupnega sklopa 74 predlogov za izvajanje varšavske skupne izjave, ki sta ga Svet EU in Svet Nata potrdila 6. decembra 2016 oziroma 5. decembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sklopa 74 predlogov za izvajanje varšavske skupne izjave, ki sta ga Svet EU in Svet Nata potrdila 6. decembra 2016 oziroma 5. decembra 2017,

| — | ob upoštevanju izjave z vrha EU-ZDA z naslovom Prenovljenemu čezatlantskemu partnerstvu naproti z dne 15. junija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z vrha EU-ZDA z naslovom Prenovljenemu čezatlantskemu partnerstvu naproti z dne 15. junija 2021,

| — | ob upoštevanju tega, da je Rusija nezakonito zasedla Krim in ga priključila, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tega, da je Rusija nezakonito zasedla Krim in ga priključila,

| — | ob upoštevanju tega, da je Rusija kršila zračni prostor in morske meje držav članic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tega, da je Rusija kršila zračni prostor in morske meje držav članic,

| — | ob upoštevanju krepitve gospodarske in vojaške prisotnosti Kitajske v sredozemskih in afriških državah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju krepitve gospodarske in vojaške prisotnosti Kitajske v sredozemskih in afriških državah,

| — | ob upoštevanju tega, da obstaja nevarnost terorističnih napadov na domačem ozemlju in v tujini, zlasti s strani skupin, kot je ISIS, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tega, da obstaja nevarnost terorističnih napadov na domačem ozemlju in v tujini, zlasti s strani skupin, kot je ISIS,

| — | ob upoštevanju novih tehnologij, kot so umetna inteligenca, vesoljske zmogljivosti in kvantno računalništvo, ki pomenijo nove priložnosti za človeštvo, a hkrati prinašajo tudi nove izzive na področju obrambne in zunanje politike, ki zahtevajo jasno strategijo in soglasje med zavezniki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju novih tehnologij, kot so umetna inteligenca, vesoljske zmogljivosti in kvantno računalništvo, ki pomenijo nove priložnosti za človeštvo, a hkrati prinašajo tudi nove izzive na področju obrambne in zunanje politike, ki zahtevajo jasno strategijo in soglasje med zavezniki,

| — | ob upoštevanju ustanovne listine OZN in Helsinške sklepne listine Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) iz leta 1975, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovne listine OZN in Helsinške sklepne listine Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) iz leta 1975,

| — | ob upoštevanju konvencij OZN o pomorskem pravu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencij OZN o pomorskem pravu,

| — | ob upoštevanju končnega sporočila z izrednega vrha Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS) z dne 8. septembra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega sporočila z izrednega vrha Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS) z dne 8. septembra 2021,

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti cilja št. 16 o spodbujanju miroljubnih in vključujočih družb za trajnostni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti cilja št. 16 o spodbujanju miroljubnih in vključujočih družb za trajnostni razvoj,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za ustavne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za ustavne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0358/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0358/2021),

| A. | ker je pandemija covida-19 leta 2020 razkrila, kako se globalne nevarnosti povečujejo, in pokazala, da je Unija ranljiva zaradi svojih zunanjih odvisnosti; ker se je zaradi pandemije pojem varnosti in strateške neodvisnosti razširil na zdravstvena, tehnološka in gospodarska vprašanja; |
| --- | --- |

A.

ker je pandemija covida-19 leta 2020 razkrila, kako se globalne nevarnosti povečujejo, in pokazala, da je Unija ranljiva zaradi svojih zunanjih odvisnosti; ker se je zaradi pandemije pojem varnosti in strateške neodvisnosti razširil na zdravstvena, tehnološka in gospodarska vprašanja;

| B. | ker se Evropa sooča s hitrim in trajnim poslabšanjem svojega strateškega okolja; ker je terorizem še vedno velika grožnja; ker države kažejo željo po krepitvi svoje moči in sledijo strategijam širitve z uporabo oborožene sile; ker so te strategije privedle do tveganja militarizacije morja, vesolja, Arktike in kibernetskega prostora ter do ponovnega zagona oboroževalne tekme; |
| --- | --- |

B.

ker se Evropa sooča s hitrim in trajnim poslabšanjem svojega strateškega okolja; ker je terorizem še vedno velika grožnja; ker države kažejo željo po krepitvi svoje moči in sledijo strategijam širitve z uporabo oborožene sile; ker so te strategije privedle do tveganja militarizacije morja, vesolja, Arktike in kibernetskega prostora ter do ponovnega zagona oboroževalne tekme;

| C. | ker je zaradi povečanja števila kibernetskih napadov na strateško infrastrukturo med krizo zaradi covida-19 in še bolj zaradi nedavne afere Pegasus utemeljen hiter razvoj zaščitnih ukrepov proti najnovejšim oblikam kibernetskih groženj in najnaprednejšim vohunskim tehnikam; ker se je EU zavezala, da bo vložila 1,6 milijarde EUR v zmogljivosti za odzivanje in v uvajanje orodij na področju kibernetske varnosti za javne uprave, podjetja in posameznike ter da bo okrepila sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem na tem področju; |
| --- | --- |

C.

ker je zaradi povečanja števila kibernetskih napadov na strateško infrastrukturo med krizo zaradi covida-19 in še bolj zaradi nedavne afere Pegasus utemeljen hiter razvoj zaščitnih ukrepov proti najnovejšim oblikam kibernetskih groženj in najnaprednejšim vohunskim tehnikam; ker se je EU zavezala, da bo vložila 1,6 milijarde EUR v zmogljivosti za odzivanje in v uvajanje orodij na področju kibernetske varnosti za javne uprave, podjetja in posameznike ter da bo okrepila sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem na tem področju;

| D. | ker je Parlament lahko tarča napadov, saj je prostor izražanja evropske demokracije; ker se je zaradi digitalizacije dejavnosti, povezane z delom na daljavo med pandemijo covida-19, naša izpostavljenost sedanjim grožnjam dodatno povečala; |
| --- | --- |

D.

ker je Parlament lahko tarča napadov, saj je prostor izražanja evropske demokracije; ker se je zaradi digitalizacije dejavnosti, povezane z delom na daljavo med pandemijo covida-19, naša izpostavljenost sedanjim grožnjam dodatno povečala;

| E. | ker ima EU v svojih državah članicah skupni proračun v višini 395 milijard EUR za vojaške zmogljivosti, kar jo uvršča na drugo mesto na svetu; ker so evropske zmogljivosti razdrobljene, problem pa predstavljajo tudi podvajanje, vrzeli in pomanjkanje interoperabilnosti; |
| --- | --- |

E.

ker ima EU v svojih državah članicah skupni proračun v višini 395 milijard EUR za vojaške zmogljivosti, kar jo uvršča na drugo mesto na svetu; ker so evropske zmogljivosti razdrobljene, problem pa predstavljajo tudi podvajanje, vrzeli in pomanjkanje interoperabilnosti;

| F. | ker je vse večja kompleksnost groženj povezana s tehnološkim razvojem, digitalizacijo družbe in povezovanjem mednarodnih gospodarstev; ker se posledično množijo hibridne grožnje, pri katerih se združuje uporaba vojaških in/ali nevojaških sredstev, kot so dezinformacije, izsiljevanje v zvezi z migracijami, kibernetski napadi ali gospodarski pritiski, ki so v nasprotju z evropskimi interesi in vrednotami ter vse bolj ogrožajo varnost EU, njenih podjetij, javnih služb in državljanov; |
| --- | --- |

F.

ker je vse večja kompleksnost groženj povezana s tehnološkim razvojem, digitalizacijo družbe in povezovanjem mednarodnih gospodarstev; ker se posledično množijo hibridne grožnje, pri katerih se združuje uporaba vojaških in/ali nevojaških sredstev, kot so dezinformacije, izsiljevanje v zvezi z migracijami, kibernetski napadi ali gospodarski pritiski, ki so v nasprotju z evropskimi interesi in vrednotami ter vse bolj ogrožajo varnost EU, njenih podjetij, javnih služb in državljanov;

| G. | ker so se države članice zavezale, da bodo za obravnavanje vse več tveganj za krizo na mejah Unije ali na njenih območjih interesa zagotovile zmogljivosti za hitro odzivanje v skladu z globalnimi cilji EU, zlasti bojne skupine; ker se te srečujejo s številnimi političnimi, organizacijskimi in finančnimi omejitvami; ker se zaradi tega nikoli niso uporabile; |
| --- | --- |

G.

ker so se države članice zavezale, da bodo za obravnavanje vse več tveganj za krizo na mejah Unije ali na njenih območjih interesa zagotovile zmogljivosti za hitro odzivanje v skladu z globalnimi cilji EU, zlasti bojne skupine; ker se te srečujejo s številnimi političnimi, organizacijskimi in finančnimi omejitvami; ker se zaradi tega nikoli niso uporabile;

| H. | ker bi lahko kopičenje ruskih sil brez primere v Ukrajini in njeni okolici, povezano z zahtevami Kremlina, vodilo k ponovnemu pojavu področij vpliva v Evropi, če se temu ne bomo zoperstavili, in omejilo ambicije vzhodnih partneric EU, kot sta Ukrajina in Gruzija, da se pridružijo zvezi NATO; |
| --- | --- |

H.

ker bi lahko kopičenje ruskih sil brez primere v Ukrajini in njeni okolici, povezano z zahtevami Kremlina, vodilo k ponovnemu pojavu področij vpliva v Evropi, če se temu ne bomo zoperstavili, in omejilo ambicije vzhodnih partneric EU, kot sta Ukrajina in Gruzija, da se pridružijo zvezi NATO;

| I. | ker je mednarodna skupnost, zlasti EU, dejavna v Sahelu, posebno v Maliju; ker je malijska hunta pozdravila ruske vojaške inštruktorje in plačance, povezane s tako imenovano skupino Wagner, in jih že najema za sodelovanje pri vojaških dejavnostih v Maliju; ker je to podjetje odgovorno za zlorabe povsod, kjer je posredovalo; |
| --- | --- |

I.

ker je mednarodna skupnost, zlasti EU, dejavna v Sahelu, posebno v Maliju; ker je malijska hunta pozdravila ruske vojaške inštruktorje in plačance, povezane s tako imenovano skupino Wagner, in jih že najema za sodelovanje pri vojaških dejavnostih v Maliju; ker je to podjetje odgovorno za zlorabe povsod, kjer je posredovalo;

| J. | ker se zaradi umika iz Afganistana in vrnitve talibanov na oblast povečuje teroristično tveganje v regiji in tudi širše; ker je EU napotila misijo SVOP, policijsko misijo Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN) (2007–2016), in tej državi namenila 17 milijard EUR; ker so bile države članice med umikom odvisne od ZDA, ki so v zelo kratkem času s 6 000 vojaki zavarovale letališče v Kabulu, kar je omogočilo evakuacijo evropskih državljanov in ogroženih afganistanskih državljanov; ker EU v teh razmerah ni bila sposobna vzpostaviti zračnega mosta niti usklajevati svojih evakuacij; ker EU v primeru, da bi morala izvesti operacijo, podobno evakuaciji iz Kabula, trenutno ni zmožna hitro sprejemati odločitev, napotiti vojakov ter izvajati evakuacij in vzpostavljati zračnih mostov na učinkovit in odziven način; ker morajo EU in njene države članice zato nujno uporabiti vse izkušnje, pridobljene v afganistanski krizi, da bi okrepile sposobnost EU za samostojno delovanje v podobnih okoliščinah; ker bi moral strateški kompas omogočiti opredelitev ravni ambicij EU, zlasti ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri neuspehu v Afganistanu; |
| --- | --- |

J.

ker se zaradi umika iz Afganistana in vrnitve talibanov na oblast povečuje teroristično tveganje v regiji in tudi širše; ker je EU napotila misijo SVOP, policijsko misijo Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN) (2007–2016), in tej državi namenila 17 milijard EUR; ker so bile države članice med umikom odvisne od ZDA, ki so v zelo kratkem času s 6 000 vojaki zavarovale letališče v Kabulu, kar je omogočilo evakuacijo evropskih državljanov in ogroženih afganistanskih državljanov; ker EU v teh razmerah ni bila sposobna vzpostaviti zračnega mosta niti usklajevati svojih evakuacij; ker EU v primeru, da bi morala izvesti operacijo, podobno evakuaciji iz Kabula, trenutno ni zmožna hitro sprejemati odločitev, napotiti vojakov ter izvajati evakuacij in vzpostavljati zračnih mostov na učinkovit in odziven način; ker morajo EU in njene države članice zato nujno uporabiti vse izkušnje, pridobljene v afganistanski krizi, da bi okrepile sposobnost EU za samostojno delovanje v podobnih okoliščinah; ker bi moral strateški kompas omogočiti opredelitev ravni ambicij EU, zlasti ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri neuspehu v Afganistanu;

Opremljanje EU z doktrino varnosti in obrambe zahvaljujoč strateškemu kompasu, gonilu strateške neodvisnosti

| 1. | poudarja, da se EU sooča z:






  — | novimi in razvijajočimi se grožnjami državnih in nedržavnih akterjev v večpolarnem svetu, kot so terorizem, vzpon avtoritarizma, hibridne grožnje s sredstvi hibridnega vojskovanja, kot so kibernetski napadi, ter instrumentalizacija migracij, dezinformacije in tuje vmešavanje, ki so zabrisale ločnico med vojno in mirom, vse večje grožnje za naravne vire, energetsko varnost in podnebne spremembe; |
| --- | --- | --- |

1.

—

novimi in razvijajočimi se grožnjami državnih in nedržavnih akterjev v večpolarnem svetu, kot so terorizem, vzpon avtoritarizma, hibridne grožnje s sredstvi hibridnega vojskovanja, kot so kibernetski napadi, ter instrumentalizacija migracij, dezinformacije in tuje vmešavanje, ki so zabrisale ločnico med vojno in mirom, vse večje grožnje za naravne vire, energetsko varnost in podnebne spremembe;

| — | vse večjo militarizacijo po vsem svetu s ponavljajočimi se svetovnimi tekmami moči, ki imajo vse večjo vojaško razsežnost in povzročajo vse večje geopolitične napetosti, dobo „nemirov“, za katero so značilni sovražna konkurenca, manjša prizadevanja za razorožitev in mednarodni režimi za nadzor nad orožjem, širjenje orožja za množično uničevanje, vključno z jedrskim orožjem, in uporaba kemičnega orožja; |
| --- | --- |

—

vse večjo militarizacijo po vsem svetu s ponavljajočimi se svetovnimi tekmami moči, ki imajo vse večjo vojaško razsežnost in povzročajo vse večje geopolitične napetosti, dobo „nemirov“, za katero so značilni sovražna konkurenca, manjša prizadevanja za razorožitev in mednarodni režimi za nadzor nad orožjem, širjenje orožja za množično uničevanje, vključno z jedrskim orožjem, in uporaba kemičnega orožja;

| — | še vedno nestabilnim sosedstvom na vzhodu in jugu; |
| --- | --- |

—

še vedno nestabilnim sosedstvom na vzhodu in jugu;

meni, da nestabilnost in nepredvidljivost na mejah Unije in v njenem neposrednem sosedstvu (severna Afrika, Bližnji vzhod, Kavkaz, Balkan, vzhodno Sredozemlje itd.) in razširjenem sosedstvu (Sahel, Afriški rog itd.), skupaj z ruskima napadoma na Ukrajino in Gruzijo, neposredno in posredno ogrožata varnost celine; poudarja, da sta notranja in zunanja varnost neločljivo povezani; priznava, da je dejavno delovanje v sosedstvu v interesu Evropske unije; poudarja pomen stabilnosti na Zahodnem Balkanu; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se Krimski polotok vedno bolj militarizira, Ruska federacija pa poskuša destabilizirati črnomorsko regijo;

| 2. | odločno obsoja kopičenje ruske vojske v Ukrajini in njeni okolici, pa tudi zahtevo Kremlina glede zaustavitve nadaljnje širitve zveze NATO in preoblikovanja evropske varnostne strukture na podlagi zastarele zamisli o področjih vpliva; poudarja, da se lahko vsaka demokratična država sama odloči glede zavezništev in v zvezi s tem odločno podpira zahodu naklonjene težnje Ukrajine in Gruzije, vključno z njunim članstvom v zvezi NATO in prihodnjim pristopom k EU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da so leto 2020 zaznamovali pandemija covida-19 in številni izzivi za zunanjo, varnostno in obrambno politiko Unije, ki so razkrili nezadostno usklajevanje in odvisnost od preostalega sveta; poudarja, da se mora EU iz tega marsikaj naučiti, zlasti da bi okrepila digitalno in tehnološko suverenost ter splošno strateško neodvisnost kot mednarodni akter ter svojo sposobnost in pripravljenost, da po potrebi samostojno odloča in ukrepa na področju zunanjih zadev, varnosti in obrambe ter ponovno oceni svojo odvisnost od akterjev, ki nimajo enakih vrednot; ponovno poudarja, da mora Unija okrepiti tudi svojo neodvisnost na področju zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je zadovoljen, da naj bi se začela dela na strateškem kompasu, tj. doslej največjem strateškem razmisleku, ki naj bi se zaključil marca 2022; poudarja, da je razvoj strateškega kompasa izhodišče za izvajanje skupne evropske obrambe v skladu z določbami iz člena 42(2) PEU in za opredelitev skupne varnostne in obrambne politike (SVOP) ter da bi moral predstavljati pomemben korak k pravi evropski obrambni uniji, ki bi upoštevala posebne ustavne razmere v nekaterih državah članicah; meni, da bi moral strateški kompas razviti večjo kohezijo na področju varnosti in obrambe; poudarja, da lahko v izjemno večpolarnem svetu, za katerega je značilna večja konkurenca med velesilami, skupna teža Unije prispeva k zagotavljanju varnosti držav članic EU in da je potrebna trdna obrambna politika EU, da bi imela EU sredstva za učinkovito prizadevanje za mir, varnost ljudi, demokracijo in trajnostni razvoj; poudarja, da bi bila evropska obrambna unija del cilja glede dosege strateške neodvisnosti, ki si ga je zastavila EU; v zvezi s tem ugotavlja, da je odziv na zunanje varnostne izzive Unije in njenih držav članic predvsem v potrjevanju in praktičnem izvajanju zmogljivosti, da bi bilo mogoče bolje oceniti krizne razmere, hitreje sprejemati odločitve in odločneje ukrepati, ko okoliščine to zahtevajo, po potrebi tudi samostojno, da bi ob spoštovanju zavezništev in partnerstev branili svoje interese in vrednote; ugotavlja, da bi to prispevalo k večji skladnosti Unije na področju varnosti in obrambe; meni, da je nujno treba vzpostaviti pristno evropsko varnostno in obrambno unijo, ki bo zajemala vse vidike vojaške in civilne varnosti, instrumente, proračune in zmogljivosti ter celoten cikel konfliktov, od preprečevanja do stabilizacije po konfliktih, in ki bo temeljila na sodobnem, naprednem in močnem konceptu varnosti ljudi, ki bo obravnaval varnostne zahteve državljanov EU, lokalnega prebivalstva ter varnosti in stabilnosti državnih institucij; poziva EU, naj okrepi svoje institucionalne zmogljivosti za preprečevanje konfliktov, mediacijo, dialog in umiritev razmer; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja pomen podpore s celovito analizo groženj; poudarja, da mora biti strateški kompas ambiciozen odziv EU na to analizo, pri čemer je treba ugotovitve redno in realistično pregledovati, da bi razvili mehanizem za stalno ocenjevanje ogroženosti in parlamentarno posvetovanje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da bi moral strateški kompas omogočiti krepitev zmožnosti za ukrepanje Unije kot vse bolj verodostojne strateške partnerice in globalnega akterja za mir, ki krepi in ščiti mednarodni sistem, ki temelji na pravilih, in večstransko sodelovanje pa tudi samostojno ukrepanje, če je to potrebno; poudarja, da je treba strateški kompas redno posodabljati in določiti ambiciozen pristop, da bo realističen in operativen ter da bo vključeval časovni razpored za izvajanje odločitev in mehanizmov spremljanja; poudarja, da mora tovrstni kompas Uniji omogočiti dosleden in učinkovit napredek v smeri skladne obrambne politike, skupne strateške kulture, skupnega razumevanja strateških izzivov EU in zmožnosti predvidevanja groženj ter zagotoviti hiter in usklajen odziv, prihodnje scenarije za posredovanje in sposobnost avtonomne odpornosti, da bo lahko EU mobilizirala sredstva na podlagi solidarnosti v skladu s Pogodbama, kadar je država članica ogrožena in ko so mednarodni mir, varnost in stabilnost ogroženi zunaj EU, ter nenazadnje zagotoviti zaščito evropskih državljanov, interesov in vrednot; opozarja, da sedanja raven ambicij EU na področju varnosti in obrambe, kot so določene v sklepih Sveta z dne 14. novembra 2016, vključuje odzivanje na zunanje konflikte in krize, krepitev zmogljivosti partnerjev ter zaščito Unije in njenih državljanov; poudarja pomen celostnega pristopa kot podlage za odziv EU na konflikte in krize; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, kako pomembno je, da Parlament, zlasti njegov Pododbor za varnost in obrambo, od Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) redno prejema najnovejše informacije in poročila o izvajanju strateškega kompasa, potem ko bo ta odobren marca 2022; |
| --- | --- |

7.

Misije in operacije SVOP v letu 2020 – ocena in priporočila

| 8. | opozarja, da Unija trenutno izvaja 11 civilnih misij ter 7 vojaških misij in operacij; opozarja, da imajo med njimi le tri operacije izvršilna pooblastila: operacija pomorskih sil pod vodstvom Evropske unije (EUNAVFOR) v Somaliji ATALANTA, operacija EUNAVFOR v Sredozemlju IRINI (EUNAVFOR MED IRINI) in vojaška operacija EU v Bosni in Hercegovini (EUFOR ALTHEA); poudarja splošno zavezo EU v Sahelu in na Afriškem rogu prek šestih civilnih (misija EU za krepitev zmogljivosti v Maliju (EUCAP Sahel Mali), EUCAP Sahel Niger, EUCAP Somalia) in šestih vojaških misij (misija EU za usposabljanje v Maliju (EUTM Mali), EUTM Somalia, EUNAVFOR ATALANTA, EUNAVFOR MED IRINI); ugotavlja, da te misije in operacije še ne izkoriščajo svojega celotnega potenciala, nanje pa je vplivala tudi pandemija covida-19, kar je poseglo v njihovo dejavnost in zaradi česar je bila njihova učinkovitost omejena; predlaga, naj se proračun, načrtovanje in oprema misij in operacij EU v okviru SVOP ocenijo glede na izkušnje, pridobljene med pandemijo covida-19, in zato razmišlja o pregledu rezultatov in morebitni prilagoditvi njihovega mandata v okviru standardnega strateškega pregleda misij; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, kako pomembne so za Unijo trajna stabilnost, varnost ljudi in blaginja v njenem sosedstvu; ugotavlja, da so vojaške misije SVOP zdaj skoraj izključno osredotočene na usposabljanje oboroženih sil (EUTM), brez izvršilne razsežnosti in z omejeno podporo; meni, da bi bilo treba njihov mandat okrepiti, ne da bi to vplivalo na neizvršilno razsežnost teh misij, pri tem pa poudariti mentorstvo, da bi lahko evropski svetovalci na terenu čim natančneje preverili, ali so bili programi usposabljanja pravilno izvedeni in ali so v skladu z operativnimi potrebami lokalnih oboroženih sil; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da bi morala dobava orožja pod okriljem evropskega mirovnega instrumenta v celoti spoštovati skupno stališče EU o izvozu orožja, mednarodno pravo o človekovih pravicah in humanitarno pravo ter vključevati učinkovite določbe o preglednosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obžaluje dejanja vodij državnega udara v Maliju; je globoko zaskrbljen zaradi nezadostne prisotnosti osnovnih državnih služb v Maliju in v Sahelu na splošno; izraža globoko zaskrbljenost zaradi slabšanja varnosti v regiji; je globoko zaskrbljen zaradi poročil generalnega sekretarja OZN, v katerih so navedene resne pretekle in stalne kršitve človekovih pravic ter hude kršitve mednarodnega humanitarnega prava, vključno z domnevnimi vojnimi zločini, ki so jih zagrešile oborožene skupine, vključno s terorističnimi skupinami, malijskimi oboroženimi silami in drugimi oboroženimi silami skupine G5 Sahel; globoko obžaluje nekaznovanost v zvezi s tem in poudarja, da ti zločini spodkopavajo tudi evropska in mednarodna prizadevanja za vzpostavitev stabilnega in varnega okolja ter boj proti oboroženim skupinam in teroristom; poudarja vse večjo vključenost sovražnih akterjev v regiji, ki je bistvenega pomena za našo varnost, kar bi lahko ogrozilo skupni cilj EU in Malija, tj. varnost ljudi, mir, stabilnost in trajnostni razvoj v državi, kjer so drugi akterji, ki nimajo nujno enakih etičnih načel kot EU in njene države članice, pripravljeni zapolniti vrzeli v zmogljivostih brez spoštovanja mednarodnih standardov pravne države ali vojnega prava; izraža globoko zaskrbljenost zaradi vse večjega vpliva tujih zasebnih vojaških podjetij in morebitnih načrtov malijske vlade za začetek sodelovanja z zasebnim ruskim vojaškim podjetjem Wagner Group, zastopnikom Kremlja, pri usposabljanju svojih oboroženih sil; poudarja, da takšno sodelovanje ni združljivo z varnostnim in obrambnim sodelovanjem z EU, zlasti EUTM Mali, zato bi morala EU ponovno oceniti svoje delovanje v Maliju; poziva sedanje malijske oblasti, naj ne sklepajo pogodb s podjetjem Wagner Group in njegovemu osebju ne dovolijo vstopa na malijsko ozemlje; na splošno poudarja, da je treba pozorno spremljati ukrepe zasebnih varnostnih in vojaških podjetij, ki povečujejo svoj svetovni odtis na ranljivih območjih, vključno z Afriko, Latinsko Ameriko in Vzhodno Evropo, ter opozarja, da je treba Parlament redno obveščati o tej zadevi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je seznanjen z napovedjo preoblikovanja francoskega vojaškega delovanja v Sahelu v sodelovanju in posvetovanju z našimi mednarodnimi in afriškimi partnerji; poudarja, da bi moral ta postopek potekati v tesnem sodelovanju z vsemi mednarodnimi partnerji, zlasti evropskimi, ki so prisotni v Sahelu; pozdravlja nenehna prizadevanja EU in držav članic za stabilizacijo držav skupine G5 Sahel, zlasti s podporo za skupne sile držav Sahela G5, krepitvijo misij EU v okviru SVOP in vse večjo udeležbo oboroženih sil evropskih držav članic v projektni skupini Takuba; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja prilagoditev novih, razširjenih pooblastil misije EUTM Mali; poziva h krepitvi strukturnega sodelovanja in podpore oboroženim silam brez izvršilnih pooblastil ter k pospešitvi procesa regionalizacije, ki misiji omogoča zagotavljanje vojaške pomoči oboroženim silam držav G5, zlasti Burkini Faso in Nigru, kar bo vplivalo na mednarodne, evropske in afriške partnerje; poudarja možnosti, ki jih odpira evropski mirovni instrument v zvezi z dobavo opreme, namenjene usposabljanju malijskih oboroženih sil, ki bodo bistvene za krepitev delovanja in učinkovitosti evropskega ukrepanja; je prepričan, da mora EU hitro in učinkovito povečati svoje zmogljivosti za zagotavljanje opreme, da misije EUCAP in EUTM ne bi izgubile verodostojnosti pri lokalnih oblasteh, pod pogojem, da te varnostne sile spoštujejo mednarodno humanitarno pravo in mednarodno pravo o človekovih pravicah ter so pod demokratičnim nadzorom; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice, naj znatno prispevajo k svetovalni dejavnosti EUTM Mali in zagotovijo osebje, ki bi lahko k temu prispevalo; opozarja, da je treba v procesu regionalizacije SVOP v Sahelu še naprej krepiti sodelovanje in usklajevanje z mednarodnimi akterji, pa tudi z državami članicami EU, ki so dejavne v regiji, in sicer prek sedanjih pobud, kot je partnerstvo za varnost in stabilnost v Sahelu (P3S); poudarja, da EU prav tako zagotavlja močno podporo za operacionalizacijo skupnih sil držav Sahela G5 in pripadajoče policijske komponente; pozdravlja novo celostno strategijo EU v Sahelu, ki vključuje širši vidik, osredotočen na krepitev upravljanja, in posebej poudarja potrebo po okrepitvi prisotnosti države in javnih storitev v državah te regije; poudarja prizadevanja misije EUCAP Sahel Mali, katerih cilj je podpreti napotitev malijskih varnostnih sil v osrednji Mali; poudarja prizadevanja misije EUCAP Sahel Niger v zvezi z njeno pomočjo pri razvoju nacionalne obrambne in varnostne politike Nigra; opozarja, da je regionalizacija ukrepov SVOP del podpore celostnemu pristopu EU k Sahelu in da se mora zato nadaljevati ukrepanje regionalne svetovalno-usklajevalne enote; meni, da je regionaliziran pristop k SVOP v Sahelu pomemben, vendar zahteva jasnejšo organizacijo in usklajevanje med sedanjimi civilnimi in vojaškimi misijami SVOP, lokalnimi akterji in drugimi mednarodnimi organizacijami, kot so mirovna misija OZN – večdimenzionalna integrirana stabilizacijska misija OZN v Maliju (MINUSMA) – in operacije pod vodstvom francoske vojske; vztraja, da so potrebna znatna prizadevanja za pomoč Burkini Faso glede na intenzivnost groženj, ki jih mora ta država obravnavati z omejenimi zmogljivostmi; opozarja, da morajo vojaške in varnostne odzive spremljati konkretni in vidni ukrepi za zagotavljanje osnovnih storitev za prebivalstvo, da bi bili trajno učinkoviti; poudarja, kako pomembno je dejavnejše podpirati države, ki mejijo na Gvinejski zaliv, da bi se lahko borile proti širjenju teroristične grožnje, s katero se soočajo; poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti naraščajoči nestabilnosti v regijah Sahela, Vzhodne Afrike in Afriškega roga ter najpomembnejšim posledicam, ki jih ima dogajanje v njih ne le za afriško celino, temveč tudi za Evropsko unijo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja tekoče razprave o sodelovanju Mozambika in Indije v misijah in pri operacijah SVOP v Afriki; pozdravlja dejavno sodelovanje Gruzije pri prizadevanjih SVOP in zlasti njeno sodelovanje v misijah za usposabljanje v Srednjeafriški republiki in Maliju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ugotavlja, da so varnostne razmere v Somaliji zelo zaskrbljujoče in da so vzrok za destabilizacijo na celotnem Afriškem rogu in zunaj njega; vztraja, da Al Šabab ostaja ena najmočnejših terorističnih organizacij, povezanih z Al Kaido, in da bi to moralo spodbuditi države članice k premisleku o obsežnejšem sodelovanju v evropskih misijah in operacijah v tej strateški regiji ter zagotavljanju sredstev, ki jih potrebujejo; poudarja, da okrepitev okvira EUTM Somalia z vključitvijo svetovalne funkcije v strukture poveljevanja omogoča pomemben vpliv na način, na katerega se izvajajo operacije v večstranskem okviru za vojaško pomoč; poudarja, da EUNAVFOR ATALANTA, EUCAP in EUTM Somalia sestavljajo skladno celoto, ki podpira strateški okvir EU za Afriški rog; pozdravlja odločilno vlogo operacije ATALANTA v boju proti piratstvu in nedovoljeni trgovini na Afriškem rogu, s čimer se uspešno zaščitijo plovila Svetovnega programa za hrano, ter misije EUCAP Somalia pri svetovanju zveznim in regionalnim oblastem Puntlanda in Somalilanda o razvoju funkcij obalne straže in pomorske policije; poudarja, da je delovanje EU na območju Afriškega roga še vedno pomembno za krepitev zmogljivosti somalskih varnostnih sil, in ugotavlja, da je treba izboljšati njegovo učinkovitost; pozdravlja in nadalje spodbuja sodelovanje enako mislečih partnerjev, da bi zagotovili varne plovne poti v Adenskem zalivu in Indijskem oceanu; poziva k integriranemu pristopu k reševanju težav v zvezi z razvojem in upravljanjem, ki so razlog za piratstvo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se v Srednjeafriški republiki politične in varnostne razmere slabšajo; poziva k obnovi vključujočega dialoga med vlado, demokratično opozicijo in civilno družbo ter k oživitvi mirovnega sporazuma; obžaluje, da je predsednik Srednjeafriške republike od leta 2018 uporabljal zasebno vojaško podjetje Wagner Group, pooblaščenca Rusije, ki je odgovorno za vojna hudodelstva in hude kršitve človekovih pravic v Srednjeafriški republiki; je zaskrbljen zaradi vpliva te odločitve na uspešnost in učinkovitost misije za usposabljanje srednjeafriških sil; obsoja porast groženj in sovražnih incidentov s strani nekaterih lokalnih in tujih oboroženih sil, vključno s tujimi varnostnimi podjetji, usmerjenih v večdimenzionalno integrirano misijo OZN za stabilizacijo Srednjeafriške republike (MINUSCA), ter dezinformacijske kampanje v zvezi z ukrepanjem Unije; pozdravlja vzpostavitev svetovalne misije EU v Srednjeafriški republiki (EUAM RCA) ter jo v celoti podpira; pozdravlja delovanje misije EUTM, zlasti usposabljanje častnikov in podčastnikov srednjeafriških oboroženih sil (FACA), in njen prispevek k celostnemu procesu reforme varnostnega sektorja, ki ga usklajuje misija MINUSCA, ter jo popolnoma podpira; vztraja, da je treba s prebivalstvom komunicirati o ciljih in napredku misije; poudarja, da je treba v okviru strateškega pregleda, ki bo izveden v prvi polovici leta 2022, oceniti dejansko zmožnost EU, da Srednjeafriškim oboroženim silam zagotovi opremo, ki jo potrebujejo; vztraja, da mora biti podpora v okviru evropskega mirovnega instrumenta za enote, ki jih usposablja EUTM, pogojena s tem, da oblasti Srednjeafriške republike spodbujajo pozitiven razvoj političnih, notranjih in regionalnih razmer; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opozarja, da ima Mozambiški kanal strateški pomen; pozdravlja prizadevanja držav članic in podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za odzivanje na vse večje teroristične grožnje v Cabu Delgadu in je zaskrbljen, da bi se grožnje na tem območju širile; pozdravlja odločitev Sveta, da začne izvajati misijo Evropske unije za vojaško usposabljanje v Mozambiku (EUTM Mozambique); pozdravlja uporabo evropskega mirovnega instrumenta za pokritje skupnih stroškov EUTM Mozambique in zagotovitev vojaške opreme; poziva Svet in ESZD, naj kar najbolje uporabita evropski mirovni instrument in te izkušnje izkoristita za prihodnje izboljšanje ter razširitev tega instrumenta; ugotavlja, da EUTM izpolnjuje poseben cilj, in sicer usposabljanje specialnih enot za boj proti islamističnim upornikom v regiji Cabo Delgado, vključno z džihadističnim gibanjem Ansar Al Suna; poziva, naj se glede na razmere čim prej začne izvajati; poziva države članice, naj pravičneje prispevajo k oblikovanju sil za misijo; poudarja, da je potrebna celovita dolgoročna skladna strategija za Mozambik, v kateri je treba poleg boja proti islamističnim upornikom obravnavati pomanjkljivosti na področju upravljanja in razvojne potrebe, da bi trajno rešili konflikt; poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo vladne sile spoštovale mednarodno humanitarno pravo in da bodo storilci izvensodnih usmrtitev, mučenja, plenjenja in drugih zlorab privedeni pred sodišče; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja nedvoumno zavezanost Sveta operaciji EUFOR ALTHEA, kot je navedel v svojih sklepih z dne 18. oktobra 2021, z obnovitvijo misije ALTHEA leta 2020 in preusmeritvijo njenih pooblastil v podporo organom Bosne in Hercegovine (BiH) za ohranjanje varnega in zanesljivega okolja ter s tretjim strateškim pregledom operacije, ki je bil predstavljen junija 2021; opominja, da je ta misija utrla pot k miru, stabilizaciji in evropskemu povezovanju BiH in da ima še vedno osrednjo vlogo pri varnosti in stabilnosti te države ter regije; pripominja, da imajo izkušnje in spoznanja, pridobljeni s to misijo, pomembno vrednost za vse sedanje in prihodnje vojaške in civilne misije ter operacije SVOP; je zaskrbljen zaradi morebitnih neustavnih in separatističnih dejanj srbskega člana predsedstva BiH Milorada Dodika, ki spodkopava Daytonski mirovni sporazum ter s tem varnost in mir v celotni regiji; poudarja, da je treba ohraniti zadostne okrepitvene zmogljivosti v pripravljenosti, da se omogoči hiter odziv v primeru poslabšanja varnostnih razmer; ugotavlja, da bi to misijo lahko izboljšali z varnimi informacijskimi in komunikacijskimi kanali s prestolnicami držav članic ter izboljšanjem zbiranja obveščevalnih podatkov iz javnih virov in zmogljivosti za analiziranje; poudarja, kako pomembno je nadaljevati sekundarne dejavnosti razminiranja in skupinskega usposabljanja oboroženih sil BiH; poziva države članice, naj izpolnijo svoje zaveze glede oblikovanja sil za misijo ALTHEA; z zanimanjem pričakuje sodelovanje Ukrajine v tej misiji; priznava, kako pomembno je sodelovanje med EU in Natom na Zahodnem Balkanu, zlasti v okviru misije EUFOR ALTHEA, katere štab se nahaja na Vrhovnem poveljstvu zavezniških sil v Evropi (SHAPE) v skladu z dogovorom Berlin Plus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja rezultate nadzorne misije Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia); podpira njeno podaljšanje za dve leti; poudarja, da je treba dodatno preučiti prizadevanja SVOP v regiji; strogo obsoja rusko nezakonito zasedbo in militarizacijo gruzijskih regij Abhazije in Chinvalije/Južne Osetije, kar je v nasprotju z mednarodnim pravom in resno ogroža regijo vzhodnega partnerstva in celotno Evropo; je zaskrbljen zaradi vse slabših varnostnih razmer na zasedenih ozemljih Gruzije in zaradi dejavnosti Ruske federacije, ki destabilizirajo mir in varnost v regiji vzhodnega partnerstva; poziva EU, naj še naprej zahteva, naj Rusija konstruktivno sodeluje v mednarodnih razpravah v Ženevi in izpolni svoje obveznosti iz sporazuma o premirju z dne 12. avgusta 2008, pri katerem je posredovala EU, in sicer naj umakne vse svoje vojaške sile z zasedenih ozemelj v Gruziji, nadzorni misiji EU pa omogoči neoviran dostop do celotnega ozemlja Gruzije; obsoja nezakonita pridržanja in ugrabitve gruzijskih državljanov in okrepljene dejavnosti v zvezi s postavljanjem meje vzdolž administrativne mejne črte; je zaskrbljen zaradi dezinformacijskih kampanj, usmerjenih v misijo EUMM Georgia, in poziva k okrepitvi njenih zmogljivosti za spremljanje, analizo in strateško komuniciranje; ponovno potrjuje svojo neomajno podporo državam vzhodnega partnerstva, zlasti v zvezi z njihovo neodvisnostjo, suverenostjo in ozemeljsko celovitostjo znotraj njihovih mednarodno priznanih meja; spodbuja EU, naj okrepi svoja prizadevanja za mirno reševanje sporov v celotni regiji vzhodnega partnerstva; ponovno poziva EU, naj zagotovi, da se varnostna razsežnost držav vzhodnega partnerstva ustrezno odraža tudi v strateškem kompasu, in razmisli o sprejetju varnostnih dogovorov – okvirov za povečane naložbe in pomoč na področju varnostnega, vojaškega, obveščevalnega in kibernetskega sodelovanja – z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino kot pridruženimi državami, da bi se okrepili njihova odpornost in varnost; |
| --- | --- |

20.

| 21. | je seznanjen z okrepitvijo svetovalne misije v Iraku (EUAM Iraq) z dodanim sklopom za podporo pri izvajanju reforme sektorja notranje varnosti ter izvajanju nacionalnih strategij za boj proti terorizmu in njegovo preprečevanje (vključno z bojem proti nasilnemu ekstremizmu) ter za boj proti organiziranemu kriminalu in njegovo preprečevanje, s posebnim poudarkom na upravljanju meja, finančnem kriminalu, zlasti korupciji, pranju denarja in nedovoljeni trgovini z dobrinami kulturne dediščine; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva EU, naj obravnava nenehne in rastoče grožnje varstvu in ohranjanju kulturne dediščine ter zajezi tihotapljenje kulturnih artefaktov, zlasti na konfliktnih območjih; ugotavlja, da so nekatere skupnosti v Iraku, ki jim je bila odvzeta kulturna dediščina in so izgubile zgodovinske korene, bolj izpostavljene radikalizaciji; opozarja, da je EUAM Iraq edina misija oziroma operacija SVOP, ki v svojem mandatu vključuje varstvo kulturne dediščine, da bi lokalnim partnerjem zagotovila pomoč in izobraževanje za obravnavo varnostnih izzivov, povezanih z ohranitvijo in varstvom kulturne dediščine; poziva Svet in ESZD, naj podobno komponento vključita tudi v druge misije in operacije; |
| --- | --- |

22.

| 23. | spodbuja napotitev članov misije EU za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya) v Tripoli, kjer se bodo izvajale dejavnosti; predlaga, naj ta misija, ki podpira libijske oblasti pri razbijanju organiziranih kriminalnih mrež, vpletenih v tihotapljenje migrantov, trgovino z ljudmi in terorizem, na področju upravljanja meja, v okviru regionalne strategije še naprej proučuje možnosti za podporo razvoju mejnih zmogljivosti držav na območju Sahela pod vodstvom EU v povezavi z misijami SVOP v Sahelu (zlasti EUCAP Sahel Niger); izraža zaskrbljenost nad usodo migrantov, prosilcev za azil in beguncev v Libiji; poziva libijske oblasti in milice, naj zaprejo centre za pridržanje migrantov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja začetek operacije SVOP v Sredozemlju, EUNAVFOR MED IRINI, in njeno podaljšanje do 31. marca 2023; poudarja, da ima ključno vlogo pri izvajanju embarga na orožje za Libijo v skladu z resolucijo Varnostnega sveta OZN št. 2526(2020); poudarja, da krepitev zmogljivosti ovira trgovino z ljudmi in orožjem; obžaluje, da je EUNAVFOR MED IRINI leta 2020 doživela številne zavrnitve pregledov, celo na turških ladjah; poziva k pregledni komunikaciji ESZD v zvezi s tem; ugotavlja, da ima EUNAVFOR MED za zdaj na voljo zelo malo sredstev, kar precej omejuje njene zmogljivosti; je zaskrbljen, ker Nato, ki je na tem območju dejaven v okviru operacije Sea Guardian, ne sodeluje učinkovito z okrepljenim sodelovanjem ali izmenjavo informacij in virov; poudarja, da je obveščanje javnosti o misiji in njenih vkrcanjih, prijateljskih posredovanjih in inšpekcijskih pregledih, vključno z zavrnitvami, strateško pomembno; poudarja, da so mednarodne obveznosti glede iskanja in reševanja ljudi v stiski na morju popolnoma v skladu s pomorskim pravom; poziva EU, naj igra pomembno vlogo v Sredozemlju, saj je postala akter, ki lahko zagotovi stabilnost regije; pozdravlja rezultate enote EU za zvezo in načrtovanje (EULPC) pri zagotavljanju strokovnega znanja na področju varnosti, obveščevalnih podatkov in načrtovanja za akterje EU v Bruslju in na terenu ali na morju (delegacija EU, EUBAM, EUNAVFOR MED) ter podporni misiji OZN v Libiji (UNSMIL); |
| --- | --- |

24.

| 25. | obžaluje splošno destabilizacijsko vlogo Turčije na številnih področjih v EU in njeni soseščini, kar ogroža mir, varnost in stabilnost v regiji; je zelo zaskrbljen in strogo obsoja nezakonite dejavnosti in grožnje Turčije z vojaškimi ukrepi zoper države članice EU, zlasti Grčijo in Ciper, v vzhodnem Sredozemlju ter njene novo oznanjene nezakonite dejavnosti na ciprskem in grškem morskem območju; je seznanjen s prizadevanji za umiritev napetosti, vendar obžaluje provoktivna dejanja in grožnje z agresijo turških vojaških plovil proti operaciji MED IRINI, kar je v nasprotju z mednarodnim pravom in suverenimi pravicami držav članic EU; ponavlja, da je Unija pripravljena uporabiti vse instrumente in možnosti, ki so ji na voljo, vključno s tistimi iz člena 29 PEU in člena 215 PDEU, da bi obranila svoje interese in interese držav članic ter ohranila stabilnost v regiji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja delo svetovalne misije Evropske unije za reformo sektorja civilne varnosti v Ukrajini (EUAM Ukraine); je seznanjen s poročilom ESZD o presoji potreb v sektorju poklicnega vojaškega izobraževanja v Ukrajini in pozdravlja tekoča prizadevanja za opredelitev morebitnega sodelovanja EU v Ukrajini, nastala na njegovi podlagi, ki dopolnjuje prizadevanja Ukrajine in njenih mednarodnih partnerjev pri reformi poklicnega vojaškega izobraževanja v državi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva k oživitvi civilne SVOP z izvajanjem 22 zavez iz pakta o civilnih vidikih SVOP; poudarja, da mora strateški kompas določiti ambicije za obnovitev civilne SVOP in da bi bilo treba pravočasno sprejeti pakt 2.0; podpira zamisel, da bi moral kompas opredeliti temeljne vidike civilne SVOP, vključno z razvojem civilnih zmogljivosti po letu 2023; podpira stališče, da bi morali biti strateške prednostne naloge glede civilne SVOP povezane z letnim postopkom pregleda pakta; poudarja, da je potrebna močnejša povezava med SVOP, pravosodjem in notranjimi zadevami ter ukrepanjem Komisije, kadar je to primerno in ob ustreznem upoštevanju različnih nalog in postopkov obeh politik, določenih v Pogodbi, ter drugih ustreznih akterjev kriznega upravljanja, da bi povečali prispevek SVOP k odzivanju Unije na varnostne grožnje; poziva EU, naj razmisli o sedanjih postopkih za napotitev misij in ukrepa v zvezi z njimi, da bi postopek odločanja postal hitrejši in učinkovitejši; meni, da mora EU nadaljevati celovito ocenjevanje civilnih misij EUCAP Sahel Mali, EUCAP Sahel Niger, EUCAP Somalia in EUAM RCA ter preučiti njihov mandat, proračun in človeške vire, pri tem pa zagotoviti, da uresničujejo dejanske potrebe, da se spodbudita njihova operativnost in učinkovitost; |
| --- | --- |

27.

| 28. | priznava prispevek misij in operacij SVOP k varnosti in stabilnosti miru, vendar opozarja na trajno strukturno šibkost in dolgotrajne postopke odločanja za civilne in vojaške misije in operacije SVOP; poudarja, da je treba vojaškim misijam zagotoviti prožnejša in trdnejša pooblastila, ki bodo prilagojena razmeram na terenu; poziva, naj se spremenijo strukture in postopki SVOP, tako da bo mogoče misije napotiti hitreje, prožneje in bolj usklajeno; poudarja, da je nujno treba poskrbeti za večjo povezanost med obstoječimi evropskimi ad hoc operacijami in vojaškimi misijami ali operacijami SVOP, zlasti kadar je treba obravnavati nujne krizne razmere ali zagotoviti dostop do spornih strateških območij; poudarja, da morajo imeti vsi prihodnji mandati jasno celovito strategijo umika skupaj s seznamom virov, potrebnih za ta namen; poudarja, da bi morale vse misije in zlasti vojaške misije sodelovati z lokalnim prebivalstvom za izgradnjo zmogljivosti v razumnem roku, ki naj bi omogočil vzdržen umik; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da je potrebno redno, sistematično in pregledno ocenjevanje vseh misij in operacij SVOP na podlagi ustreznih strateških in operativnih meril; poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije, naj začne postopek učenja na podlagi izkušenj, pridobljenih s preteklimi in tekočimi misijami, operacijami in ukrepi, in se osredotoči na to, katere politične, institucionalne in tudi družbeno-gospodarske okoliščine morajo biti izpolnjene, da bi varnostni in obrambni ukrepi učinkovito podprli vzpostavljanje trajnega miru ter okrepitev trajnostnih in demokratičnih struktur upravljanja; meni, da je treba na njihovo vojaško poveljstvo prenesti več operativnih odgovornosti pri vodenju in upravljanju misij in operacij; bolj splošno poziva, naj se vojaške strukture EU sistematično vključijo v vse politike in instrumente, ki vplivajo na operativno sodelovanje evropskih oboroženih sil, zlasti v delo programskega odbora Evropskega obrambnega sklada; |
| --- | --- |

29.

| 30. | je zelo zaskrbljen zaradi nezadostnega oblikovanja sil za operacije in misije ter odločno poziva države članice, naj to čim prej popravijo; poziva EU in njene države članice, naj misijam in operacijam SVOP zagotovijo potrebno osebje, usposabljanja in zmogljivosti, da bodo lahko izpolnjevale svoje naloge in postale previdnejše in odpornejše pod manj ugodnimi pogoji; v zvezi s tem poudarja projekt PESCO z naslovom operativno jedro za odzivanje na krize, o katerem se trenutno razpravlja in katerega cilj je izboljšati proces oblikovanja sil; obenem obžaluje, da v tem projektu za zdaj sodeluje samo šest držav članic; poziva Svet in Komisijo, naj v celoti uporabita evropski mirovni instrument in možnosti financiranja iz proračuna Unije, ki so predvidene v Pogodbah, da bi spodbudili oblikovanje sil in vojaške napotitve; podpira sodelovanje tretjih držav pri operacijah in misijah SVOP, ko je to v skladu z evropskimi interesi in vrednotami; meni, da bi bilo treba to sodelovanje razširiti, kadar in kjer je to ustrezno; |
| --- | --- |

30.

| 31. | je zaskrbljen zaradi vse večjega prirejanja informacij, dezinformacij in hibridnih groženj, ki izvirajo zlasti iz Rusije in Kitajske, pa tudi s strani drugih akterjev, neposredno vplivajo na več območij ter misij in operacij SVOP, destabilizirajo celotne regije in zmanjšujejo legitimnost misij EU v tujini; poziva, naj se nujno oblikuje odziv misij in operacij SVOP na te grožnje; v zvezi s tem poudarja, da so potrebna skupna prizadevanja EU, držav članic in partnerskih držav, tudi v pričakovanju hibridnih groženj, kibernetskih napadov ter kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih tveganj; pozdravlja oblikovanje rezerve zmogljivosti za odzivanje na krize za kemične, biološke, radiološke in jedrske incidente; poziva ESZD, naj s strateškim komuniciranjem zagotovi konkretno podporo misijam in operacijam SVOP; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva, naj se okrepijo strukture poveljevanja Unije, zlasti Vojaški štab Evropske unije (EUMS) ter vojaška zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij (MPCC), ki jim je treba čim prej zagotoviti potrebno osebje, opremo in sredstva, imeti pa morajo tudi možnost za varno izmenjavo tajnih podatkov, tudi z državami članicami in misijami oziroma operacijami; v zvezi s tem obžaluje preložitev prehoda v drugo fazo MPCC in poziva države članice, naj v celoti spoštujejo svoje zaveze, da bodo to omogočile; poudarja, kako pomembno je, da se MPCC čim prej preoblikuje v pravi, polno delujoč evropski generalni štab za izvajanje operacij, ki bo sposoben zagotoviti usmerjenost v prihodnost in strateško načrtovanje, usmerjati operacije in evropske misije z odzivnostjo in prilagodljivostjo, ki bosta potrebni glede na strateške razmere, ter okrepiti strateško operativno neodvisnost Evropejcev; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da udeležba žensk v misijah SVOP prispeva k učinkovitosti misije in je gonilo verodostojnosti EU kot zagovornice enakih pravic žensk in moških po vsem svetu; poziva k bolj sistematičnemu izvajanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 o ženskah, miru in varnosti ter resolucije Varnostnega sveta OZN št. 2250 o mladih, miru in varnosti ter k okrepitvi agende EU o ženskah, miru in varnosti ter agende EU za mlade, mir in varnost; poziva, naj se načelo enakosti spolov ustrezno vključi v oblikovanje SVOP, zlasti z boljšo uravnoteženostjo spolov pri sestavi osebja in vodstva misij in operacij SVOP ter s posebnim usposabljanjem napotenega osebja; poziva k ukrepom za zagotovitev delovnega okolja brez spolnega nadlegovanja in nadlegovanja na podlagi spola; ponovno poziva, naj se analiza glede na spol vključi med nove instrumente SVOP, tudi v Evropski obrambni sklad in evropski mirovni instrument; pozdravlja dejstvo, da so vse civilne misije SVOP imenovale svetovalca za enakost spolov, in poziva vojaške misije SVOP, naj storijo enako; spodbuja države članice EU, naj predlagajo ženske kandidatke za prosta delovna mesta; obžaluje, da število žensk, ki delajo v misijah SVOP, zlasti pa v vojaških operacijah, ostaja nizko; poziva ESZD, naj poudarja potrebo po konkretnem cilju glede povečanja števila žensk v misijah in operacijah EU za krizno upravljanje; poziva države članice, naj preučijo, kako okrepiti politike zaposlovanja in ohranjanja žensk na delovnih mestih, ter spodbujajo udeležbo žensk v misijah za graditev in ohranjanje miru; poudarja, da je treba dodati novo proračunsko vrstico EU za financiranje mesta svetovalcev za enakost spolov v vojaških misijah SVOP; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pričakuje skupno sporočilo o strateškem pristopu k podpiranju razorožitve, demobilizacije in ponovne vključitve nekdanjih borcev, s katerim bi pravočasno revidirali koncept EU za razorožitev, demobilizacijo in ponovno vključitev iz leta 2006 in ki je bilo napovedano v pismu o nameri, ki je dopolnjevalo govor o stanju v Uniji za leto 2020; poudarja pomen reforme varnostnega sektorja kot prednostne naloge zlasti za naše misije SVOP; poziva Komisijo in ESZD, naj razširita prihodnje skupno sporočilo o strateškem pristopu k razorožitvi, demobilizaciji in ponovni vključitvi nekdanjih borcev v okviru reforme varnostnega sektorja ter krepitve zmogljivosti v podporo varnosti in razvoju, da bi zagotovili dosleden, skladen in korenito prenovljen pristop Unije k varnostni pomoči tretjim državam; poziva k skladnosti med instrumenti SVOP in razvojno pomočjo EU; |
| --- | --- |

34.

Predvidevanje kriz in krizno upravljanje

| 35. | pozdravlja zmogljivost za sodelovanje evropskih sil v službi državljanov v boju proti pandemiji v letu 2020; meni, da je dragocen prispevek oboroženih sil med pandemijo covida-19 pokazal, kako pomembna je uporaba vojaških sredstev in zmogljivosti držav članic v podporo mehanizmu Unije na področju civilne zaščite; poziva EU in države članice, naj resno preučijo in v celoti izkoristijo podrobno ureditev za izvajanje člena 44 PEU, da se Uniji omogoči hiter, učinkovit in dovolj prožen odziv na varnostne krize z močno skupno razsežnostjo EU, vključno z omogočanjem ad hoc operacije, ki jo skupina držav članic že izvaja, da bi nato dobila naknadni mandat EU; pozdravlja pozitivno vlogo zračnih sil pri združevanju in usklajevanju med pandemijo covida-19, zlasti na področju zdravstvenih prevozov in dobave materiala med državami članicami, pa tudi sinergije, ustvarjene z infrastrukturo in sredstvi zaveznic Nata, v zvezi z zračnim transportom in prevozom osnovne opreme; posebej pozdravlja vlogo evropskega poveljstva za zračni prevoz pri evakuaciji, prevozu bolnikov in dostavi medicinske opreme med pandemijo; na splošno spodbuja uporabo vojaške zračne mobilnosti, vključno s prevozom, oskrbo z gorivom v zraku in letalsko-medicinsko evakuacijo v Evropi, kar dokazuje uspešnost in učinkovitost prizadevanj vojaškega zračnega prevoza v Evropi; v zvezi s tem poziva države članice, naj razmislijo o skupnem razvoju te strateške obrambne opreme, in spodbuja ustanovitev nujne vojaške enote EU, katere cilj bi bilo lajšanje čezmejne uporabe vojaških logističnih zmogljivosti za odzivanje na izredne razmere, da bi omogočili večjo usklajenost, sinergijo in solidarnost pri nudenju pomoči civilnim podpornim operacijam; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podpira ambicije glede vzpostavitve „hitrih prvih sil“, ki jih zagovarja podpredsednik Komisije/visoki predstavnik Unije in bi morale vključevati večnacionalno kopensko enoto s približno 5 000 vojaki ter zračne, pomorske in specialne enote, ki se jih lahko mobilizira ob kriznih varnostnih razmerah; opozarja, da EU danes nima strokovnega znanja in zmogljivosti na kopnem, na morju in v zraku, ki bi jih potrebovala za izvajanje operacij prvega vstopa za ponovno vzpostavitev varnosti na območju operacij; meni, da je realistično in nujno, da države članice v okviru strateškega kompasa najprej opredelijo razmere, v katerih bi bila potrebna mobilizacija teh sil, ter se dogovorijo o enem ali več operativnih scenarijih, tudi z izjemno kratkimi časovnimi okviri; vendar opozarja, da v več kot 15 letih obstoja bojne skupine EU niso bile nikoli uporabljene, zlasti zaradi pomanjkanja političnega soglasja med državami članicami ter zapletenosti izvajanja in financiranja, čeprav je bilo več priložnosti za njihovo uporabo; izpostavlja potrebo po zagotavljanju njihove operativnosti z izvajanjem rednih taktičnih vaj; obžaluje, da so prizadevanja držav članic pri teh vajah skromna, tako s političnega kot tudi praktičnega vidika; obžaluje, da je bila leta 2021 operativna samo ena bojna skupina, in sicer pod vodstvom Italije; je zaskrbljen zaradi skromnega strateškega časovnega razporeda za leti 2022 in 2023 ter poziva k njegovemu pregledu; poziva države članice, naj povečajo svojo zavezanost vojaškim zmogljivostim EU; meni, da bi koncept sil za hitro napotitev moral zagotoviti dodano vrednost v primerjavi z bojnimi skupinami EU; zato poziva Svet in Komisijo, naj temeljito ocenita, preučita in razvijeta možnosti za ustanovitev stalnih sil, ki bodo stalno nameščene in se bodo usposabljale skupaj; meni, da bi nove „hitre prve sile“ morale biti vzpostavljene kot rezultat ambiciozne reforme bojnih skupin ali pa bi jih morale povsem nadomestiti, da bi preprečili dodatno podvajanje zmogljivosti v SVOP EU; se strinja z ravnijo ambicij, ki jih je določil podpredsednik Komisije/visoki predstavnik Unije glede trdnosti vojaških orodij EU, zlasti ad hoc instrumentov; poziva Svet in ESZD, naj proučita, kako najbolje urediti napotitev bojnih skupin EU ali novih „hitrih prvih sil“, izvajanje člena 44 PEU in še neizkoriščeno operativno komponento PESCO; pričakuje, da bo ureditev teh elementov EU in njenim državam članicam omogočila, da se hitro in učinkovito odzovejo na krize v svojem sosedstvu z vojaškimi sredstvi ter izvajajo naloge iz člena 43(1) PEU, ki so znane tudi kot peterberške naloge; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja pomen točnih in pravočasnih obveščevalnih podatkov za podporo odločanju, zaščito misij in operacij ter izboljšanje boja proti kampanjam vpliva in dezinformacijskim kampanjam, usmerjenim proti njim; poziva ESZD, naj vzpostavi obveščevalne zmogljivosti na območjih operacij z ustanovitvijo obveščevalnih enot v vseh misijah in operacijah SVOP, ki bi v realnem času poročale Obveščevalnemu in situacijskemu centru EU (EU INTCEN), Vojaškemu štabu Evropske unije in civilni zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij (CPCC) ter jih tako podpirale pri odločanju; na splošno poudarja, da je delo EU INTCEN in obveščevalnega direktorata Vojaškega štaba Evropske unije (EUMS INT) odvisno od pripravljenosti držav članic za izmenjavo informacij, in poziva k povečanju finančnih in tehničnih virov za EU INTCEN; se strinja z analizo v govoru predsednice Komisije o stanju v Uniji za leto 2021, da mora EU izboljšati sodelovanje na področju obveščevalnih podatkov; poudarja pomen situacijskega zavedanja in usklajevanja med nacionalnimi obveščevalnimi službami ter pozdravlja poziv predsednice Komisije k ustanovitvi skupnega centra EU za spremljanje razmer, ki bi bil ključno orodje za izboljšanje strateškega predvidevanja in strateške neodvisnosti EU; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pozdravlja vzpostavitev Evropskega mirovnega instrumenta leta 2020; opozarja, da bi lahko Unija s tem instrumentom vzpostavila zmogljivost hitrejšega in učinkovitejšega odzivanja na sedanje varnostne izzive, in zato poziva, naj instrument čim prej postane operativen; poudarja, da je treba zagotoviti opremo, tudi smrtonosno, kadar je to primerno in nujno, ter usposabljanje, ki sta potrebna na ustreznih območjih operacij, in pri tem upoštevati geografsko uravnoteženo naravo instrumenta, osem meril iz skupnega stališča 944, človekove pravice in humanitarno pravo ter pripraviti celovito predhodno oceno tveganja in stalno spremljati raven dobavljanja vojaške tehnologije EU akterjem iz tretjih držav in poskrbeti za učinkovite predpise glede preglednosti; poudarja, da mora ESZD pozorno spremljati ter zagotavljati sledljivost in pravilno uporabo sredstev, dobavljenih našim partnerjem v okviru Evropskega mirovnega instrumenta, ob upoštevanju celovitega pristopa Evropskega mirovnega instrumenta; opozarja, da Evropski mirovni instrument ne vključuje le zagotavljanja opreme partnerjem, temveč deluje tudi kot možnost financiranja skupnih stroškov vojaških operacij v okviru SVOP, ki naj bi se izkoristila po potrebi; se zavezuje, da bo zagotavljal skladnost in dopolnjevanje med misijami in operacijami SVOP, finančnim instrumentom Unije NDICI in Evropskim mirovnim instrumentom; ponovno poziva k vzpostavitvi novega upravnega oddelka v okviru ESZD za upravljanje tega novega instrumenta; poudarja, da je treba strateški kompas uporabiti za oblikovanje jasne vizije o tem, kako želijo države članice uporabljati Evropski mirovni instrument na kratki, srednji in dolgi rok; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja časovni načrt ESZD iz novembra 2020 o podnebnih spremembah in obrambi, ki vključuje konkretne ukrepe za obravnavo vse pomembnejših povezav med podnebnimi spremembami in varnostjo; poudarja, da so vse pogostejše naravne nesreče, globalne pandemije ali nesreče, ki jih povzroči človek, te pa, podobno kot kibernetske in hibridne grožnje, zaostrujejo sedanje varnostne izzive in zato so zanje potrebni dodatni viri; spodbuja Unijo in njene države članice, naj razvijejo zmogljivosti za spopadanje s temi novimi izzivi; poudarja, da zaradi teh novih varnostnih izzivov ne bi smeli preusmerjati virov od tradicionalnih, običajnih obrambnih in varnostnih zmogljivostih; |
| --- | --- |

39.

| 40. | meni, da gre pri instrumentalizaciji migracijskih tokov na vzhodni zunanji meji EU skupaj s kampanjami dezinformiranja za kombinirano hibridno vojskovanje, katerega cilj je ustrahovati in destabilizirati EU; poziva Unijo, naj razvije ustrezno zakonodajo, ki bodo zagotovila potrebne zaščitne ukrepe za učinkovito odzivanje na instrumentalizacijo migracij za politične namene s strani tretjih držav, učinkovito zaščito zunanjih meja EU ter varovanje človekovih pravic in človekovega dostojanstva, ter naj sprejme ukrepe za preprečevanje nezakonitih prehodov; ponovno izraža solidarnost z Latvijo, Litvo in Poljsko, ki se soočajo z Lukašenkovim režimom, ki želi z instrumentalizacijo migracij destabilizirati EU; |
| --- | --- |

40.

Odpornejša Unija: zagotavljanje dostopa do spornih strateških območij ter krepitev medsebojne pomoči in varnosti med državami članicami

Zaščita prostega gibanja po morju

| 41. | opozarja, da mora Unija glede na sedanje pomorske geopolitične napetosti zaščititi univerzalne vrednote in načela, Ustanovno listino OZN, mednarodno pravo, kot je Konvencija Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS), multilateralizem in mednarodno sodelovanje ter zavarovati svoje interese z zagotavljanjem svobode plovbe ter varnosti pomorskih komunikacijskih linij in infrastrukture na morju; opozarja, da so pomorski interesi Unije tesno povezani z dobrim počutjem, blaginjo in varnostjo njenih državljanov ter da se za približno 90 % zunanje trgovine in 40 % notranje trgovine Unije uporablja prevoz po morju; poudarja kompetence in moč Evropske unije, zlasti normativno, na področju odpornosti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ponovno poudarja, da je treba okrepiti vlogo Unije kot ponudnika mednarodnega pomorskega varovanja; poziva Unijo, naj se opre na svoje pomorske operacije SVOP ter jih razvije, da zagotovi trdno platformo za nadaljnji razvoj trajnejšega operativnega delovanja na mednarodni ravni; poziva, naj se preuči možnost organizacije rednih pomorskih vaj, ki bodo vključevale sredstva s posadko in brez nje, kadar koli bo to mogoče, za izboljšanje interoperabilnosti; meni, da je za Unijo izjemno pomembno, da vzdržuje stabilno in varno okolje v morjih, ki jo obkrožajo; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so bile v okviru usklajenega letnega pregleda na področju obrambe (CARD) ugotovljene „pomembne vrzeli“ v zmogljivostih poveljevanja in nadzora na morju, obveščevalne dejavnosti, opazovanja ter izvidovanja; pozdravlja vseh šest projektov stalnega strukturnega sodelovanja, ki so osredotočeni na razvoj pomorskih zmogljivosti, ter programe za razvoj skupnih pomorskih zmogljivosti; poudarja potrebo po tesnem sodelovanju med Unijo in Natom, da bi sprejela učinkovit skupni pristop do pomorskih varnostnih groženj, kot sta čezmejni in organizirani kriminal, vključno z mrežami organiziranega kriminala, ki so vpletene v trgovino z ljudmi, orožjem in prepovedanimi drogami, tihotapljenje in nezakoniti ribolov; |
| --- | --- |

42.

| 43. | v zvezi s tem pozdravlja uvedbo koncepta usklajene prisotnosti na morju ter začetek pilotnega projekta v Gvinejskem zalivu; poziva, naj se na podlagi analize potreb, ki vključuje možnost prispevanja k umiritvi napetosti v regiji, ta koncept razširi na druga interesna območja, zlasti v indijsko-pacifiški regiji, da se uveljavijo in zaščitijo mednarodna stališča in vrednote Evrope; poziva, naj se ta koncept in ustrezne še trajajoče misije ocenijo in obravnavajo v Parlamentu; Komisijo tudi poziva, naj ob prihodnji posodobitvi sporočila o mednarodnem upravljanju oceanov, predvideni v letu 2022, posebno pozornost nameni vidikom varnosti in obrambe; poziva pomorske države članice, naj za boj proti asimetričnim in konvencionalnim grožnjam pomorski varnosti, svobodi plovbe in modremu gospodarstvu EU okrepijo svoje pomorske vojaške zmogljivosti; poziva EU, naj do leta 2022 posodobi strategijo za pomorsko varnost; pozdravlja začetek Evropske misije za ozaveščanje o pomorskih razmerah v Hormuški ožini (EMASOH) zgodaj leta 2020 in podpira njen dvojni cilj, in sicer zagotavljanje varnega okolja za plovbo in pomiritev sedanjih regionalnih napetosti; pozdravlja „celovit in usklajen“ strateški pregled misij EUNAVFOR ATALANTA, EUTM Somalija in EUCAP Somalija ter njihovo podaljšanje, da bi se zajeli vsi vidiki varnosti; |
| --- | --- |

43.

Boj proti hibridnim grožnjam

| 44. | obsoja zlonamerna dejanja zoper države članice, kot so hibridni napadi, ki instrumentalizirajo migracije; poziva Unijo in države članice, naj izboljšajo svoje zmogljivosti za prepoznavanje hibridnih groženj; vztraja, naj se Unija in države članice odločno in usklajeno odzovejo na vsako novo zlonamerno, nezakonito ali razdiralno kibernetsko dejavnost ter v celoti uporabijo instrumente, s katerimi razpolaga EU, in se pri tem usklajujejo s partnerji; poziva države članice, naj izboljšajo nacionalne zmogljivosti za kibernetsko obrambo; poziva Unijo, naj si prizadeva za vzpostavitev pravnega instrumenta za odzivanje na hibridne grožnje in razvije celovite kibernetske zmogljivosti, ki vključujejo varna omrežja, komunikacije in izmenjave informacij, izvajanje usposabljanj in vaj, tudi s projekti stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO), ter koristno uporabi nabor orodij EU za kibernetsko diplomacijo; poziva k nujni reviziji političnega okvira kibernetske obrambe, da se povečajo zmogljivosti Unije in držav članic za preprečevanje, pripisovanje, odvračanje in odzivanje z okrepitvijo njihovega položaja, situacijskega zavedanja, orodij in postopkov; poudarja, da morajo vse institucije in države članice EU na vseh ravneh sodelovati, da bi oblikovale strategijo za kibernetsko varnost, katere glavni cilj bi moral biti še bolj povečati odpornost ter vzpostaviti skupne in boljše nacionalne odporne civilne in vojaške kibernetske zmogljivosti in sodelovanje, da bi se lahko odzvale na trajne varnostne izzive; zato pozdravlja napoved evropske politike za kibernetsko obrambo v govoru o stanju v Uniji leta 2021; pozdravlja tesnejše sodelovanje med državami članicami na področju kibernetske obrambe v okviru stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO), vključno z enotami za hitro odzivanje na kibernetske grožnje; opozarja, da je uspešno izvajanje misij in operacij EU vse bolj odvisno od nemotenega dostopa do varnega kibernetskega prostora, zato je treba zagotoviti zanesljive in odporne operativne kibernetske zmogljivosti ter se ustrezno odzivati na napade na vojaške objekte, misije in operacije; priznava, da je kibernetska obramba do določene mere učinkovitejša, če zajema tudi nekatera napadalna sredstva in ukrepe, pod pogojem, da se uporabljajo v skladu z mednarodnim pravom; je zaskrbljen, ker so EU in njene države članice za zagotavljanje svoje kibernetske varnosti odvisne od tujih orodji; poudarja, da je treba spodbujati kulturo kibernetske varnosti v javnih in zasebnih evropskih ustanovah, tudi z uvedbo temu namenjenih izobraževanj in učnih načrtov; je seznanjen s pomembnim delom pri usposabljanju na področju kibernetske obrambe, ki ga opravlja Evropska akademija za varnost in obrambo, ter v zvezi s tem pozdravlja vzpostavitev kibernetskega izobraževanja, usposabljanja, ocenjevanja in vadbe; poudarja, da bi morala Evropska akademija za varnost in obrambo prejemati strukturno financiranje Unije, da bi lahko prispevala več k gojenju veščin EU na področju kibernetske obrambe, zlasti zaradi vse večjih potreb po vrhunskih kibernetskih strokovnjakih; priznava rastoči pomen kibernetskih zmogljivosti in zmogljivosti avtomatizirane inteligence; poudarja, da so to grožnje vsem državam članicam in institucijam EU; poziva vse institucije in države članice EU, naj še naprej izboljšujejo svoje kibernetske in avtomatizirane tehnologije, ter dodatno spodbuja sodelovanje pri tem tehnološkem napredku; priporoča, naj se preučijo možnosti za spodbujanje krepitve kibernetskih zmogljivosti naših partnerjev, kot je razširitev mandata misij EU za usposabljanje, da bi vključeval tudi vidike kibernetske obrambe ali civilne kibernetske misije; pozdravlja uvedbo sankcij proti ruskim, kitajskim in severnokorejskim povzročiteljem kibernetskih napadov, vključno z WannaCry, NotPetya in Operation Cloud Hopper; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva ESZD, naj v skladu z akcijskim načrtom za evropsko demokracijo oblikuje nabor orodij EU, ki ne bo osredotočen le na krepitev odpornosti držav članic in deležnikov na dezinformacije, temveč tudi na postavljanje zavezujočih zahtev za družbene platforme in omogočanje državljanom, da se informirano odločajo, pa tudi na izboljšanje zmožnosti EU, da okrepi boj proti dezinformacijam in namernemu zlonamernemu ravnanju ter jih prepozna, pripiše in odvrača, se jim zoperstavi in jih sankcionira; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vztraja, naj se – glede na razvoj te grožnje in potrebno prilagoditev naših institucij – v evropskih institucijah, tudi v Evropskem parlamentu, sprejmejo ukrepi za utrditev notranjih zmogljivosti; poudarja pomen medinstitucionalnega usklajevanja, ki je bilo vzpostavljeno s skupino za odzivanje na računalniške grožnje za institucije, organe in agencije EU (CERT-EU); poziva evropske institucije, zlasti Komisijo, naj zagotovijo človeške vire, potrebne za okrepitev skupine CERT-EU; v zvezi s tem poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika in/ali države članice, naj povečajo finančne in človeške vire, da bi okrepili zmožnost EU, da se brani pred kibernetskimi napadi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | spodbuja krepitev medsebojne operativne pomoči med državami članicami; poudarja, da je treba izvesti dodatne vaje na podlagi scenarijev kriznega upravljanja; poziva države članice, naj po dokončanju strateškega kompasa dosežejo ambiciozen skupni dogovor o členu 42(7) PEU in členu 222 PDEU, vključno z uporabo člena 222 PDEU in člena 42(7) PEU v hipotetičnem scenariju kibernetskega napada; v zvezi s tem poudarja, da pogoji za uporabo člena 42(7) PEU in oblika potrebne pomoči niso bili nikoli jasno opredeljeni, ter poziva k bolj operativnemu izvajanju tega orodja; |
| --- | --- |

47.

Ohranjanje suverenosti Unije v vesolju in zračnem prostoru

| 48. | poziva Unijo, naj razvije vesoljsko obrambno strategijo, da bi ohranila neodvisen in nemoten dostop EU in njenih držav članic do vesoljskih zmogljivosti brez prekinitev; vztraja, da je treba spodbujati porajanje skupne evropske strateške kulture varnosti in obrambe v vesolju, zmanjšati strateške odvisnosti in izboljšati operativno upravljanje evropskih vesoljskih programov ter sčasoma poskušati doseči strateško neodvisnost na vseh ostalih področjih; podpira pobude za krepitev vesoljske politike EU, vključno z ambicioznim novim vesoljskim programom EU, ki mora stremeti k zaščiti sedanjih in preteklih evropskih vesoljskih virov; spodbuja Unijo, naj okrepi svoje situacijsko zavedanje in podporo na področju geoprostorskega obveščanja z okrepitvijo svojih zmogljivosti strokovnega znanja prek satelitskega centra EU (SATCEN) in zmogljivosti držav članic, da se zagotovi povezava med SVOP in vesoljskim programom EU prek programa Galileo, zlasti storitev PRS in Copernicus, in tako izkoristijo priložnosti za naložbe (zlasti v programu Obzorje Evropa in v Evropskem obrambnem skladu) ter preučijo druge možne sinergije med vesoljem in obrambo (vključno z zmogljivostmi); vztraja, da mora imeti Unija neodvisen dostop do vesolja in lastne nosilne rakete; poudarja, da mora Unija utreti pot za okrepitev mednarodnega vesoljskega prava, ki je vse bolj sporno področje; poziva EU in njene države članice, naj aktivno spodbujajo mednarodne pobude za razorožitev vesolja; |
| --- | --- |

48.

| 49. | svari, da lahko vesolje hitro postane vojaško prizorišče, če ne bodo sprejeti ustrezni mednarodni pravni instrumenti; vztraja, da mora Unija utirati pot za okrepitev mednarodnega vesoljskega prava, ki je vse bolj sporno področje, ter si prizadevati za preprečevanje oboroževanja v vesolju s prizadevanji za sprejetje celovitega mednarodnega pravnega instrumenta in gojiti zavezništva, mednarodno sodelovanje in večstranske rešitve teh vprašanj; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja predlog novega projekta varne evropske povezljivosti, vključno s kvantnimi sateliti; poziva k čimprejšnjemu dokončanju tega projekta, da bi izboljšali raven varnosti telekomunikacij v Uniji; poudarja vse večje tveganje kibernetskih in fizičnih napadov na evropske satelite in satelite držav članic; vztraja, da je treba te napade preprečiti in zoper njih vzpostaviti obrambne mehanizme; |
| --- | --- |

50.

| 51. | je zaskrbljen zaradi stalnega povečevanja količine odpadkov v vesolju, zlasti v nizki orbiti, ki ogrožajo naše satelitske zmogljivosti, in zaradi vse večjega števila mikrosatelitov; poudarja, da je tveganje trka še večje zaradi novih mega konstelacij satelitov; pozdravlja tekoče delo za razvoj evropske politike za upravljanje prometa v vesolju in poziva k pospešitvi pogajanj, da se dosežejo mednarodni odzivi na to; meni, da bi moral eden od konkretnih dosežkov take politike privesti do boljših zmogljivosti za spremljanje odpadkov v vesolju; poziva naj se centru SATCEN naroči analiza in priprava poročila o varnosti in/ali ranljivosti satelitov EU in držav članic, kar zadeva odpadke v vesolju, kibernetske napade in neposredne napade z izstrelki; |
| --- | --- |

51.

| 52. | je seznanjen s pomembnim delom, ki ga je opravil center SATCEN EU; obžaluje, da se financiranje misij tega centra ne more opirati na dolgoročno načrtovanje proračuna EU, in poudarja, da bi moral SATCEN EU prejemati sredstva iz strukturnega financiranja Unije, da bi lahko ohranil svoj prispevek k ukrepom Unije, zlasti za zagotavljanje satelitskih posnetkov visoke ločljivosti v podporo misijam in operacijam SVOP; meni, da je treba potrebe po tehnološkem razvoju centra upoštevati v delovnem programu Evropskega obrambnega sklada; predlaga, naj se v okviru stalnega strukturnega sodelovanja vzpostavi skupnost za analizo geoprostorskih podatkov; meni, da bi moral imeti center SATCEN pomembno vlogo v tem kontekstu; predlaga, naj Parlament in SATCEN skleneta sporazum, ki bo Parlamentu omogočal dostop do storitev posnetkov in analiz centra, za katere bo menil, da so koristne za njegovo obveščenost ter za oblikovanje njegovih stališč in sprejemanje odločitev, ob popolnem upoštevanju postopkov za zagotavljanje zaupnosti in varnosti centra SATCEN; |
| --- | --- |

52.

| 53. | vztraja pri spoštovanju prostega zračnega prometa; poziva Unijo, naj se učinkovito zavaruje pred vsemi grožnjami civilnemu letalstvu ali morebitnim nespoštovanjem njenega zračnega prostora ter naj v sodelovanjem z Natovo misijo za varovanje zračnega prostora in partnericami EU zagotavlja mednarodno varnost v letalstvu; poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika, naj začne delo za oceno možnosti razširitve koncepta „koordinirane prisotnosti na morju“ na zračni prostor; |
| --- | --- |

53.

Zaščita strateške infrastrukture

| 54. | poudarja, da se Evropa spopada z novimi grožnjami, vključno z gospodarsko prisilo, dezinformacijskimi kampanjami, vmešavanjem v volitve in krajo intelektualne lastnine; ugotavlja, da doslej zaradi teh groženj ni bil uporabljen člen 5 Severnoatlantske pogodbe ali člen 42(7) PEU, a da bi se bilo treba nanje odzvati kolektivno; poziva k večjemu evropskemu usklajevanju za oceno, analizo in preprečevanje prihodnjih hibridnih napadov nekaterih mednarodnih akterjev; poziva, naj se poskrbi, da bodo obstoječi instrumenti Unije operativni, da bodo lahko učinkoviteje prispevali k preprečevanju hibridnih groženj in boju proti njim, pa tudi k zaščiti kritične infrastrukture in delovanja naših demokratičnih institucij ter varovanju dobavnih verig, obenem pa naj se razmisli o obstoječih strukturah in novi možnosti za izvajanje kolektivnih protiukrepov v okviru širšega nabora hibridnih orodij; poudarja, da morajo evropske institucije, agencije in drugi organi nujno razviti strateške komunikacijske zmogljivost, da bodo opremljeni z varnimi komunikacijskimi sistemi in zmogljivostjo za hitro odzivanje na napade, ter močno povečati svojo odpornost; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Unijo, naj uporabi izkušnje, pridobljene z vajami na podlagi scenarijev iz člena 42(7) PEU, ter razvije prožno in nezavezujočo analizo za uporabo tega člena, da bi okrepila medsebojno pomoč in solidarnost med državami članicami; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da so optični kabli hrbtenica naših digitalnih gospodarstev na internetu po vsem svetu, saj gre po njih 97 % vsega internetnega prometa; poudarja, da so ti kabli sicer osrednji in nepogrešljiv del kritične infrastrukture EU ter imajo zato velik geopolitični pomen, vendar so bili nedavno tarča sabotaž ali tujih vohunskih operacij; meni, da bi morala EU prednostno obravnavati varnost in zaščito teh kablov; poziva EU, naj vzpostavi program EU za zaščito optičnih kablov, ki bo vključeval raziskave, usklajevanje, razvoj politik, poročanje o incidentih, preiskave in spremljanje ter usposabljanje za obalno stražo; opozarja, da so naša sodobna gospodarstva na splošno, še posebej pa obrambna in varnostna industrija, močno odvisni od polprevodnikov; v zvezi s tem pozdravlja napoved predsednice Komisije, da bi bilo treba pomanjkanje polprevodnikov reševati z okrepitvijo raziskav, načrtovanja in proizvodnje v EU na podlagi evropskega akta o čipih; pri tem močno poudarja, da je za EU pomembna evropska obrambna in varnostna industrija, saj zagotavlja sredstva za varovanje evropskih državljanov in vzdržen gospodarski razvoj Unije; pozdravlja prizadevanja EU za uresničitev teh ciljev in oblikovanje evropskega zavezništva za surovine (ERMA); |
| --- | --- |

56.

Razvoj civilnih in vojaških zmogljivosti, izboljšanje procesov in razvoja ter zagotavljanje skladnosti

| 57. | ugotavlja, da je pandemija razkrila naše ranljivosti in slabosti ter izzive, s katerimi se spoprijemamo; ugotavlja, da EU ni imela polnih zmogljivosti in zmožnosti, da bi zagotovila varno in usklajeno evakuacijo svojih državljanov iz Afganistana med kaotično vojaško evakuacijo z mednarodnega letališča v Kabulu; zato poziva, naj se to temeljito oceni; poziva k politični pripravljenosti za hitro, učinkovito in jasno ukrepanje v izrednih razmerah in krizah ter k zmanjšanju strateških odvisnosti Evrope, tudi kadar zadevajo njene zmogljivosti za vojaško posredovanje; opozarja na cilj okrepitve strateške neodvisnosti Evropske unije, da bo lahko verodostojna strateška partnerica, ki bo zahtevna ter zmožna braniti svoje interese in vrednote; v zvezi s tem pozdravlja delo in pobude Komisije ter dejavnosti ESZD; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pozdravlja napredek pri omogočanju razvoja novih evropskih vojaških zmogljivosti v povezavi z evropskim programom za razvoj obrambne industrije (EDIDP) ter pripravljalnim ukrepom o raziskavah na področju obrambe (PADR) s krepitvijo tehnološke in industrijske baze evropske obrambe (EDTIB), ki je ključna za doseganje strateške neodvisnosti; poudarja, kako pomembna sta trdna, konkurenčna in inovativna baza EDTIB v povezavi z nastajajočim trgom obrambne opreme v EU, ki v celoti upošteva pravila mednarodnega trga, in skupno stališče EU o izvozu orožja; poziva Komisijo, naj iz teh instrumentov potegne koristne izkušnje za Evropski obrambni sklad, da bi se dosegli operativni rezultat; pozdravlja sprejetje uredbe o Evropskem obrambnem skladu in jasna pravila, ki jih vsebuje; opozarja na zelo občutljiv in strateški značaj raziskav na področju obrambe, tako za konkurenčnost industrije kot za strateško neodvisnost EU; meni, da je za ohranitev konkurenčnosti EDTIB bistveno podpreti dostop njenih podjetij do bančnega in nebančnega financiranja; poudarja, da ima proizvodnja na področju obrambe večinoma dvojno rabo in služi civilnemu področju; poziva Komisijo, naj zagotovi, da evropski znak za okolje ohranja konkurenčnost evropske obrambne industrije in jo obenem spodbuja, da je okolju prijaznejša, zlasti zato, ker ima pomembno vlogo za strateško neodvisnost EU; |
| --- | --- |

58.

| 59. | spodbuja vzpostavitev učinkovitega upravljanja, ki bo vključevalo Komisijo in države članice, za upravljanje projektov na ravni držav in na panožni ravni; priporoča Komisiji, naj preuči možnosti za zmanjšanje birokratskega bremena, da bi podjetjem, zlasti malim in srednjim, olajšala sodelovanje v projektih Evropskega obrambnega sklada; poziva, naj pobude, kot so evropski program za razvoj obrambne industrije, stalno strukturno sodelovanje in Evropski obrambni sklad, spodbujajo sodelovanje malih in srednjih podjetij, tako da se povečajo prizadevanja za podporo inkubacijskim in kapitalskim naložbam; priporoča vzpostavitev skupnega mehanizma za preskušanje zmogljivosti, razvitih v okviru evropskega programa za razvoj obrambne industrije in Evropskega obrambnega sklada, na terenu, da bi olajšali njihovo vključevanje v nacionalne vojske; pozdravlja določbe iz direktive o javnih naročilih za obrambo (Direktiva 2009/81/ES), namenjene spodbujanju sodelovanja pri javnih naročil za obrambo, ter poziva države članice, naj v celoti izkoristijo prizadevanja za razvoj v okviru Evropskega obrambnega sklada in zagotovijo doseganje ustreznih ravni ekonomije obsega; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za zmanjšanje razdrobljenosti notranjega trga obrambnih proizvodov EU, zaradi katere še vedno prihaja do nepotrebnega podvajanja in množenja pomanjkljivosti v obrambnih izdatkih držav članic; |
| --- | --- |

60.

| 61. | obžaluje zmanjšanje zneskov za Evropski obrambni sklad in vojaško mobilnost v večletnem finančnem okviru, zaradi česar je še bolj potrebna usklajenost med obrambnimi pobudami Unije (PESCO, CARD, Evropski obrambni sklad in Instrument za povezovanje Evrope (IPE)); v zvezi s tem poudarja vlogo Evropske obrambne agencije (EDA); opozarja na sklepe prvega usklajenega letnega pregleda na področju obrambe (CARD) in zlasti na pomen povečanja skladnosti, zlasti dolgoročne, med evropskimi pobudami za prednostno razvrščanje zmogljivosti in nacionalnimi postopki načrtovanja, da se resnično zadovoljijo potrebe oboroženih sil; poziva Svet in Komisijo, naj v prihodnje delovne programe Evropskega obrambnega sklada in projekte stalnega strukturnega sodelovanja dodatno vključita priporočila iz usklajenega letnega pregleda na področju obrambe; v zvezi s tem opozarja, da imajo končno odgovornost za doseganje cilja skladnosti na področju evropskih zmogljivosti države članice, zlasti na področjih, opredeljenih v poročilu o usklajenem letnem pregledu na področju obrambe; poudarja tudi pomen zavez, ki so jih države članice podale v različnih okvirih, in sicer, da bodo ohranjale vzdržno raven naložb v obrambo in izkoristile priložnosti, ki jih nudi Evropski obrambni sklad, za spodbujanje novih naložb; poudarja, da so ustrezne ravni finančnih virov, osebja in sredstev bistvene za zagotavljanje moči in sposobnosti Unije, da spodbuja mir in varnost znotraj svojih meja in po svetu; poziva k zvišanju proračuna za Evropski obrambni sklad po letu 2027; |
| --- | --- |

61.

| 62. | je seznanjen z zagonom Natovega sklada za inovacije na področju tehnologij v vzponu in prelomnih tehnologij, ki so ga podpisali 16 držav članic EU in Združeno kraljestvo; poudarja, da ta sklad zajema tudi teme, ki jih pokriva Evropski obrambni sklad, zato poziva vse sodelujoče države članice EU, naj za preprečevanje podvajanja zagotovijo, da se bo dopolnjeval z Evropskim obrambnim skladom; v zvezi s tem poudarja, da morata EU in Združeno kraljestvo na področju varnosti in obrambe tesno sodelovati; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva države članice EU, ki so zaveznice Nata, naj si prizadevajo, da bi njihov nacionalni proračun za obrambo znašal vsaj 2 % njihovega BDP; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poudarja, da sta stalno strukturno sodelovanje in Evropski obrambni sklad predvsem orodji, ki služita Uniji in njenim državam članicam; poudarja, da morata stalno strukturno sodelovanje in Evropski obrambni sklad omogočati boljše obrambno sodelovanje med državami članicami z visoko evropsko dodano vrednostjo; zato opozarja na cilje glede krepitve strateške neodvisnosti Unije, povečanja operativnosti evropskih sil in interoperabilnosti obrambnih sistemov, zmanjšanja razdrobljenosti na področju zmogljivosti in evropskega obrambnega trga v teh pobudah, podpiranja konkurenčnosti tehnološke in industrijske baze evropske obrambe (EDTIB), krepitve strateške neodvisnosti, tehnološke suverenosti, izboljšanja operativnih zmogljivosti in zmanjšanja razdrobljenosti evropskega obrambnega trga; |
| --- | --- |

64.

| 65. | obžaluje zamudo pri pregledu sklepa o upravljanju stalnega strukturnega sodelovanja; opozarja, da je treba razviti finančne spodbude; opozarja, da je treba o sodelovanju tretjih držav pri posameznih projektih stalnega strukturnega sodelovanja odločati za vsak primer posebej, če je to v strateškem interesu Unije, zlasti ko gre za zagotavljanje tehničnega strokovnega znanja in izkušenj ali dodatnih zmogljivosti, ter to izvajati zelo pogojeno in na podlagi uveljavljene in učinkovite vzajemnosti; poziva, naj bo v celoti vključen v odločanje o tem, da se tretjim stranem dovoli udeležba v projektih stalnega strukturnega sodelovanja; pozdravlja začetne faze projekta vojaške mobilnosti in poziva k hitremu izvajanju naslednjih faz; pozdravlja sodelovanje Združenih držav Amerike, Norveške in Kanade pri projektu vojaške mobilnosti; pozdravlja dvostranska partnerstva na področju dialoga glede varnosti in obrambe, zlasti s Kanado in Norveško, ki pomembno prispevata k misijam in operacijam SVOP; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poudarja, da mora Evropski obrambni sklad spodbujati krepitev in utrjevanje evropskih industrijskih sektorjev in vodilnih evropskih podjetij ter gojiti konkurenčnost malih in srednjih podjetij, in sicer na podlagi logike večletnega finančnega načrtovanja, ki vključuje razvoj tehnoloških časovnih načrtov in časovnih načrtov glede zmogljivosti, da se zagotovi potrebna predvidljivost, ki je nujna za kompleksne dolgoročne projekte, ter izkoristijo sinergije med civilnim in obrambnim sektorjem; zato vztraja, da je treba vzpostaviti sinergije z različnimi politikami Unije, zlasti s programom Obzorje Evropa in z evropskim vesoljskim programom, da bi omogočili učinkovito koncentracijo sredstev Evropskega obrambnega sklada za vojaške izzive v ožjem smislu; pozdravlja akcijski načrt Komisije za sinergije med civilno, obrambno in vesoljsko industrijo, ki spodbuja inovacije na področju blaga z dvojno rabo; poziva Unijo in Komisijo, naj pri vseh politikah sistematično upoštevata prispevek tehnološke in industrijske baze evropske obrambe (EDTIB) k strateški neodvisnosti Unije; poziva Komisijo, naj predstavi tudi posebno industrijsko strategijo za EDTIB; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pozdravlja, da je strateški pregled stalnega strukturnega sodelovanja privedel do zmanjšanja števila projektov, ki so bolj osredotočeni, in do povečanja političnega spremljanja; opozarja države članice, da morajo spoštovati svoje zaveze v zvezi s tem, da bi dosegli večjo učinkovitost projektov in polno operativno zmogljivost v predvidenih rokih, predvsem pa pred letom 2025; zato pričakuje, da bo naslednji strateški pregled vseboval tudi temeljito oceno, ki bo morala privesti do rezultatov v okviru projektov stalnega strukturnega sodelovanja; |
| --- | --- |

67.

| 68. | podpira predlog Komisije glede oprostitve DDV za obrambno opremo, ki je zasnovana in razvita v EU, kar je pozitiven ukrep, katerega cilj je uskladitev praks na svetovni ravni in spodbujanje evropske strateške neodvisnosti; |
| --- | --- |

68.

| 69. | meni, da bi morala imeti košarica zmogljivosti strateškega kompasa naslednje cilje:






  — | določanje jasnih prednostnih nalog za revizijo načrta za razvoj zmogljivosti ter naslednjih ciklov glavnih ciljev (t. i. globalnih ciljev – HLG), |
| --- | --- | --- |

69.

—

določanje jasnih prednostnih nalog za revizijo načrta za razvoj zmogljivosti ter naslednjih ciklov glavnih ciljev (t. i. globalnih ciljev – HLG),

| — | racionalizacija procesa načrtovanja in razvoja zmogljivosti (CDP, HLG/HICG, PESCO, usklajeni letni pregled na področju obrambe) ter ohranjanje skladnosti rezultatov z ustreznimi procesi Nata, zlasti Natovim procesom obrambnega načrtovanja (NDPP), |
| --- | --- |

—

racionalizacija procesa načrtovanja in razvoja zmogljivosti (CDP, HLG/HICG, PESCO, usklajeni letni pregled na področju obrambe) ter ohranjanje skladnosti rezultatov z ustreznimi procesi Nata, zlasti Natovim procesom obrambnega načrtovanja (NDPP),

| — | vključevanje procesov razvoja vojaških zmogljivosti EU in procesov načrtovanja obrambe ter in čim boljši izkoristek obrambnih pobud EU prek stalnega strukturnega sodelovanja in usklajenega letnega pregleda na področju obrambe, |
| --- | --- |

—

vključevanje procesov razvoja vojaških zmogljivosti EU in procesov načrtovanja obrambe ter in čim boljši izkoristek obrambnih pobud EU prek stalnega strukturnega sodelovanja in usklajenega letnega pregleda na področju obrambe,

| — | osredotočanje na majhno število projektov, skladnih s cilji SVOP, da se dosežejo ravni ambicij EU in krepijo zmogljivosti držav članic, ter zagotavljanje, da so operativni in ustvarjajo evropsko dodano vrednost; |
| --- | --- |

—

osredotočanje na majhno število projektov, skladnih s cilji SVOP, da se dosežejo ravni ambicij EU in krepijo zmogljivosti držav članic, ter zagotavljanje, da so operativni in ustvarjajo evropsko dodano vrednost;

| 70. | poudarja, da je digitalni sektor področje, ki prinaša priložnosti, vendar tudi velike grožnje zlonamernih dejanj zoper našo varnost in naše demokracije s strani državnih ali nedržavnih akterjev, da so v tem sektorju zabrisane omejitve, postavljene v pravu oboroženih spopadov, pa tudi, da ta sektor ne pozna meja; meni, da je treba storiti več za zagotavljanje dostopa Evropejcev do tega prostora, ki je zdaj sporen, ter razviti kulturo varnosti in solidarnosti med Evropejci ter učinkovita orodja za uresničevanje tega; poziva, naj se posebna pozornost nameni vplivu tehnologij v vzponu, da bi zagotovili njihovo izkoriščanje in uporabo v vsej Uniji, spodbudili raziskave in inovacije ter povečali odpornost Unije, pri tem pa je treba upoštevati potrebo po nadzoru njihove uporabe in zlasti:






  — | analizirati vpliv umetne inteligence na varnost in obrambo, vključno z zlonamerno uporabo tovrstne tehnologije in uporabo umetne inteligence s strani držav članic zoper te grožnje; |
| --- | --- | --- |

70.

—

analizirati vpliv umetne inteligence na varnost in obrambo, vključno z zlonamerno uporabo tovrstne tehnologije in uporabo umetne inteligence s strani držav članic zoper te grožnje;

| — | poudariti pomen inovativne in konkurenčne tehnološke in industrijske baze evropske obrambe (ki omogoča odzivanje na potrebe, ki jih opredelijo države članice in EU) ter opredeliti prednosti in slabosti; |
| --- | --- |

—

poudariti pomen inovativne in konkurenčne tehnološke in industrijske baze evropske obrambe (ki omogoča odzivanje na potrebe, ki jih opredelijo države članice in EU) ter opredeliti prednosti in slabosti;

| — | zagotoviti varnost dobavnih verig (tako v EU kot zunaj nje), tudi za surovine, kritične sestavne dele in tehnologije; |
| --- | --- |

—

zagotoviti varnost dobavnih verig (tako v EU kot zunaj nje), tudi za surovine, kritične sestavne dele in tehnologije;

| — | v realnem času izmenjevati opozorila, informacije in grožnje s povezovanjem operativnih centrov; |
| --- | --- |

—

v realnem času izmenjevati opozorila, informacije in grožnje s povezovanjem operativnih centrov;

| 71. | zato poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo v svetovnih prizadevanjih za vzpostavitev celovitega regulativnega okvira za razvoj in uporabo orožja, ki temelji na umetni inteligenci; poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije, države članice in Evropski svet, naj sprejmejo skupno stališče o avtonomnih orožnih sistemih, s katerim bi zagotovili smiseln človeški nadzor nad ključnimi funkcijami orožnih sistemov; vztraja, da je treba začeti mednarodna pogajanja o pravno zavezujočem instrumentu, ki bi prepovedal popolnoma avtonomno orožje; podpirali delo na avtonomnih smrtonosnih orožnih sistemih v okviru Konvencije o prepovedi ali omejitvi uporabe nekaterih vrst klasičnega orožja, ki je trenutno edini mednarodni forum za obravnavo teh vprašanj; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pozdravlja obnovljeno zavezo držav članic skupnemu stališču, kot je bilo spremenjeno s Sklepom Sveta (SZVP) 2019/1560, in poudarja pomen temeljite ocene prošenj za izvozna dovoljenja za tehnologijo in vojaško opremo v skladu z merili, določenimi v tem stališču; ugotavlja, da Sklep Sveta (SZVP) 2019/1560 in ustrezni sklepi z dne 16. septembra 2019 odražajo rastoče zavedanje držav članic, da sta na področju izvoza orožja potrebna večja preglednost in zbliževanje na nacionalni in evropski ravni; pozdravlja prizadevanja za povečanje preglednosti ter javnega in parlamentarnega nadzora nad izvozom orožja; poziva k skupnim prizadevanjem, da bi izboljšali ocene tveganj, pregledovanja končnih uporabnikov in preverjanja po dostavi; |
| --- | --- |

72.

| 73. | je trdno prepričan, da sta potrebni večja konvergenca in skladnost politik izvoza orožja držav članic, glede na to, da je EU na področju obrambe vse bolj ambiciozna; poziva države članice, naj v celoti spoštujejo Skupno stališče 2008/944/SZVP o skupnih pravilih glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2019/1560, ter naj dosledno izvajajo merilo 4 o regionalni stabilnosti; poziva, naj se vzpostavi mehanizem posvetovanja med državami članicami za ocenjevanje spoštovanja skupnega stališča; |
| --- | --- |

73.

| 74. | je seznanjen s skupnimi prizadevanji nekaterih držav članic za razvoj bistvenih prihodnjih zmogljivosti izven okvira EU, zlasti prihodnjega zračnega bojnega sistema (Future Combat Air System – FCAS) in glavnega kopenskega bojnega sistema (Main Ground Combat System – MGCS); poudarja, da so ti projekti pomembni za krepitev evropskih vojaških zmogljivosti na splošno; poudarja, da so v rezultatih prvega usklajenega letnega pregleda na področju obrambe kot osrednji področji sodelovanja opredeljeni modernizacija in nabava sistemov glavnih bojnih tankov; priporoča, naj zadevne države članice preučijo nadaljnje možnosti sodelovanja in financiranja na evropski ravni, zlasti v okviru Evropskega obrambnega sklada, da bi v celoti izkoristile inovacijski potencial evropskih obrambnih industrij in dosegle večje ekonomije obsega; v zvezi s tem meni, da gre pri projektu Tempest, ki ga vodi Združeno kraljestvo in pri katerem sodelujejo tudi države članice EU, za nepotrebno podvajanje projekta sistema zračnega bojevanja prihodnosti (FCAS), in zato države, ki sodelujejo pri obeh projektih, spodbuja, naj projekta združijo, da bi dosegle ekonomije obsega in zagotovile interoperabilnost med EU in Združenim kraljestvom; v zvezi s tem poudarja, da morata EU in Združeno kraljestvo na področju varnosti in obrambe tesno sodelovati, graditi močnejša obrambna partnerstva in podpirati neodvisnost partnerskih držav; |
| --- | --- |

74.

Krepitev obrambnih partnerstev in podpiranje suverenosti partnerskih držav

Zagovarjanje multilateralizma na področju nadzora nad orožjem, razoroževanja in neširjenja orožja

| 75. | poziva, naj se podpreta okrepitev in ohranitev struktur za nadzor nad orožjem v Evropi v kontekstu njihovega postopnega spodkopavanja, ki ga je zaznamoval izstop Združenih držav Amerike in Rusije iz Pogodbe o odprtih zračnih prostorih; poziva k dejavni podpori in okrepitvi režimov in forumov za razoroževanje v vseh oblikah: vsesplošna uporaba, podpora izvajanju, politična in institucionalna podpora ter finančna podpora; poziva Unijo, naj v sodelovanju z Organizacijo za prepoved kemičnega orožja posebno pozornost nameni kemičnemu, biološkemu, radiološkemu in jedrskemu tveganju, s posebnim poudarkom na režimu prepovedi in konvencionalnih obveznostih na podlagi Konvencije o kemičnem orožju ter boju proti nekaznovanju; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pozdravlja podaljšanje nove pogodbe o omejevanju strateškega orožja (Novi START) ter obžaluje iztek pogodbe o prepovedi jedrskih raket srednjega dosega (INF); je seznanjen s širjenjem hipersoničnih izstrelkov; meni, da bi morala Evropska unija prispevati k preprečevanju mednarodne tekme v oboroževanju s hipersoničnimi izstrelki; ponovno potrjuje, da v celoti podpira zavezanost EU in njenih držav članic Pogodbi o neširjenju jedrskega orožja, ki je temelj režima neširjenja jedrskega orožja in jedrskega razoroževanja; ponovno poziva, naj se na 10. pregledni konferenci pogodbenic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja sprejmejo konkretni in učinkoviti ukrepi; vztraja, da je treba zagotoviti, da bo imela EU odločno in konstruktivno vlogo pri razvoju in okrepitvi svetovnih prizadevanj za neširjenje orožja, ki temeljijo na pravilih, ter strukture za nadzor nad oborožitvijo in razorožitev; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ponovno poudarja, da še naprej podpira skupni celoviti načrt ukrepanja kot najboljše razpoložljivo sredstvo za zagotavljanje neširjenja orožja v Iranu; pozdravlja nadaljevanje pogovorov in poziva vse strani, naj ponovno zagotovijo popolno skladnost; poziva Unijo, naj zagotovi, da vse strani izpolnjujejo obveznosti iz Konvencije o kemičnem orožju, in naj se bori proti nekaznovanosti; poziva EU in njene države članice, naj si prizadevajo za sprejetje protokola h Konvenciji o biološkem orožju, v katerem bi bili določeni mehanizmi preverjanja; |
| --- | --- |

77.

Krepitev dialoga, partnerstev in sodelovanja na področju varnosti in obrambe

| 78. | vztraja, naj Unija sprejme strateški pristop k vzajemno koristnim partnerstvom, ki naj temeljijo predvsem na skupnih vrednotah in načelih glede zaščite njenih interesov in na njenem cilju doseganja strateške neodvisnosti; poudarja, da je v interesu Unije, da deluje skupaj s svojimi partnerji in pri tem v celoti spoštuje zavezništva, pri čemer mora biti strateška neodvisnost del večstranskega okvira; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poziva k še bolj okrepljenemu sodelovanju z mednarodnimi organizacijami in zlasti z OZN, predvsem med misijami SVOP in mirovnimi operacijami ter predvsem na skupnih območjih; poudarja pomen sodelovanja z Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) glede varnosti; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poudarja, da je treba okrepiti čezatlantsko sodelovanje med EU in Združenimi državami Amerike, in sicer na podlagi enakopravnega partnerstva, skupnih vrednot in ciljev ter vzajemnega spoštovanja avtonomije, interesov in ambicij obeh strani; pozdravlja vzpostavitev strateškega dialoga med EU in Združenimi državami Amerike na področju varnosti in obrambe za prispevanje k vzajemno koristnim in uravnoteženim čezatlantskim odnosom; pozdravlja zlasti tekoče in prihodnje dialoge med EU in Združenimi državami Amerike o Kitajski, Rusiji in indijsko-pacifiški regiji; vztraja pri operativni razsežnosti partnerstva z zagotavljanjem strateške neodvisnosti Unije, zlasti glede ameriških predpisov o mednarodnih prenosih orožja (ITAR); pozdravlja to obliko, ki je primerna za odzivanje na hibridne grožnje; v zvezi s tem pozdravlja povezovanje tretjih držav z Evropsko obrambno agencijo na podlagi upravnih dogovorov, če ga spremljajo pravno zavezujoči izravnalni ukrepi in jamstva za zaščito obrambnih in varnostnih interesov Unije in njenih držav članic; obžaluje, da se zavezniki EU skoraj niso posvetovali z njo in je niso obvestili o umiku iz Afganistana in tristranskem varnostnem paktu AUKUS; poudarja, da bi moralo to za Unijo predstavljati še eno opozorilo, da mora nujno poskrbeti za svojo obrambo, da bo lahko svetovna akterka na področju prizadevanj za mir; |
| --- | --- |

80.

| 81. | opozarja, da se mora potrebno sodelovanje z Natom iz člena 42(2) Severnoatlantske pogodbe razvijati ob ustreznem upoštevanju posebnosti in vloge Nata in EU ter ob celovitem spoštovanju neodvisnosti odločanja obeh organizacij; poziva k močnejšemu Natu, ki naj ga podpira močnejša Evropska unija (evropski steber v Natu), ter želi videti zelo konkreten razvoj partnerstva med EU in Natom, zlasti glede vse večjo hibridizacijo groženj, ki bi moral upoštevati parametre, ki niso neposredno vojaški v strateškem tekmovanju v času miru; potrjuje, da Evropska unija za primere novih groženj v Evropi, kot so dezinformacije, kraja intelektualne lastnine, gospodarska prisila in kibernetske sabotaže, krepi svoje zmogljivosti, da bi postala zagotavljalec varnosti; poudarja, da je zaradi sedanjega strateškega položaja potrebna nedvoumna podpora Nata za evropske obrambne pobude, tudi na področju zmogljivosti, pri čemer pa je treba spoštovati pristojnosti vsake organizacije; opozarja, da je treba v celoti izvajati sporazum „Berlin plus“ ter omogočiti pošiljanje zaupnih dokumentov med organizacijama; meni, da je delo, ki sočasno poteka v zvezi s strateškim kompasom EU in napovedano posodobitvijo strateškega koncepta Nata, enkratna priložnost za določitev jasnih prednostnih nalog in skladnosti, pa tudi za opredelitev dodatnih sinergij za okrepitev čezatlantske vezi in poglobitev sodelovanja med EU in Natom; v zvezi s tem poziva, naj novi strateški koncept Nata upošteva strateški kompas EU in naj bo z njim usklajen; priznava vlogo Nata kot temelja kolektivne varnosti za tiste države članice, ki so tudi članice te zveze; vendar z zaskrbljenostjo ugotavlja, da globoka in trajna razhajanja z eno od držav članic Nata, ki ni članica EU, ovirajo sodelovanje med organizacijama in spodkopavajo solidarnost med državami članicami, zlasti na strateškem območju vzhodnega Sredozemlja; pričakuje novo skupno izjavo EU in Nata; |
| --- | --- |

81.

| 82. | opozarja na potencialno eksponentno povečanje groženj skrajnežev po umiku Nata iz Afganistana in poznejšem ponovnem vzponu talibanov na oblast v državi; poziva k temeljitemu razmisleku o izkušnjah, pridobljenih v Afganistanu, in k aktivni strategiji v regiji, s katero bi ublažili posledice dejstva, da je ta država postal nov varen prostor za porajanje ekstremizma in terorizma; znova poudarja, da si je treba po najboljših močeh prizadevati za varnost in spoštovanje človekovih pravic Afganistancev ter da se jih zaščiti pred nasiljem, preganjanjem in uboji; poudarja, da je treba nadaljevati z evakuacijami, zlasti tistih, ki so delali za EU; opozarja, da se je pri umiku iz Afganistana pokazalo, da mora EU prevzeti večji delež odgovornosti za svetovno varnost in da mora znatno okrepiti svoje sposobnosti in zmogljivosti; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poziva k tesnejšim odnosom z demokratičnimi državami v indijsko-pacifiški regiji ter v posebnih tematskih sektorjih (kibernetska varnost, hibridnost, pomorstvo, nadzor orožja itd.) z Združenjem držav jugovzhodne Azije (ASEAN) in z latinskoameriškimi partnerji; opozarja na varnostne izzive v indijsko-pacifiški regiji, ki je za EU zelo pomembna; z vse večjo zaskrbljenostjo ugotavlja, da Kitajska nenehno krepi svoja prizadevanja na področju oboroževanja in zavzema vse bolj vojaško držo, ter opozarja zlasti na preskus hipersoničnega izstrelka in vse večje število kršitev tajvanskega identifikacijskega območja zračne obrambe; poziva vse vpletene strani, naj svoja nesoglasja rešijo na miren način, umirijo napetosti in se vzdržijo enostranskih ukrepov za spreminjanje trenutnega stanja; poziva vse strani, naj spoštujejo načela mednarodnega prava, zlasti Konvencijo OZN o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS); opozarja na vse večji vpliv dezinformacij, ki prihajajo iz indijsko-pacifiške regije in ogrožajo dejavnosti EU v tej regiji, ter zato poziva Svet in Komisijo, naj se s tem izzivom spoprimeta na podoben način kot z dezinformacijami, ki prihajajo z vzhodnega krila EU; je zelo zaskrbljen zaradi nedavnega razkazovanja moči in stopnjevanja napetosti v regionalnih žariščih, kot so Južno- in Vzhodnokitajsko morje ter Tajvanska ožina; poudarja, da sta mir in stabilnost indijsko-pacifiških regij za EU in njene države članice zelo pomembna; je zelo zaskrbljen zaradi nenehnih vojaških manevrov Kitajske v Tajvanski ožini, vključno s tistimi, ki so usmerjeni proti Tajvanu ali potekajo na tajvanskem identifikacijskem območju zračne obrambe; poziva Ljudsko republiko Kitajsko, naj preneha s tem očitnim vojaškim ustrahovanjem, ki močno ogroža mir in stabilnost v Tajvanski ožini in indijsko-pacifiški regiji; ponovno poudarja, da je potreben dialog brez prisile ali destabilizacijskih taktik katere koli strani; poudarja, da nasprotuje vsem enostranskim ukrepom, ki bi lahko ogrozili trenutno stanje v Tajvanski ožini, ter da ne sme biti nobena sprememba odnosov med Kitajsko in Tajvanom izvedena proti volji tajvanskih državljanov; poudarja, da je vse agresivnejši odnos Kitajske do nekaterih držav in ozemelj zaskrbljujoč; poudarja, da bi morala EU oceniti potencialne posledice, ki bi ga imel konflikt v tej regiji za varnost EU, ter pri tem oceniti tudi to, kako bi se morala odzvati na poslabšanje varnostnih razmer v indijsko-pacifiški regiji in zunaj nje; pozdravlja sedanje razprave o sodelovanju Japonske v misiji EUTM v Maliju in v Mozambiku ter o sodelovanju Indije v operacijah in misijah SVOP v Afriki; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pozdravlja podpis sporazuma o strateškem vojaškem in obrambnem sodelovanju med Grčijo in Francijo kot pozitivni prvi korak k evropski strateški avtonomiji ter oblikovanju resnične in delujoče evropske obrambne unije; poziva k okrepljenemu sodelovanju s partnerskimi državami v Sredozemlju v boju proti ekstremizmu in terorizmu, nezakoniti trgovini z orožjem in trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poudarja geopolitični pomen tega, da Unija prevzame vodilno odgovornost za svojo regionalno stabilnost, varnost in blaginjo ter prepreči procese destabilizacije v vzhodnem in južnem sosedstvu EU ter na Arktiki; priznava rastočo politično, gospodarsko, okoljsko, varnostno in strateško vrednost arktičnega kroga; poziva države članice, naj še naprej sodelujejo z Arktičnim svetom pri vseh vprašanjih, ki so v interesu EU, in naj oblikujejo celovito strategijo za to regijo; je seznanjen z naraščajočimi varnostnimi izzivi na Arktiki, ki so posledica sprememb v okolju in vse večjih geopolitičnih interesov v regiji; poudarja, da je treba politiko EU za Arktiko vključiti v SVOP; poudarja, da mora imeti EU jasno vizijo glede svoje vloge pri varnostnih vprašanjih na Arktiki in učinkovito sodelovati z Natom; poudarja, da mora Arktika ostati območje miroljubnega sodelovanja, in svari pred rastočo militarizacijo te regije; |
| --- | --- |

85.

| 86. | priznava pomen vključevanja SVOP v vzhodno sosedstvo; podpira poglabljanje vojaškega in varnostnega sodelovanja z državami vzhodnega partnerstva, da se ohranja stabilnost na mejah Unije; ponovno poziva EU k dejavnejši vlogi pri mirnem reševanju sedanjih konfliktov in preprečevanju morebitnih prihodnjih konfliktov v regiji; poziva, naj se državam vzhodnega partnerstva zagotovi podpora ter k vključitvi zainteresiranih držav vzhodnega partnerstva v dejavnosti Evropskega centra odličnosti za preprečevanje hibridnih groženj; poziva k vzpostavitvi platforme za sodelovanje med skupino EU za strateško komuniciranje in vzhodnim partnerstvom, da bi se obravnavala vprašanja, povezana z bojem proti dezinformacijam, in tako okrepila odpornost držav vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

86.

| 87. | priznava prispevek Gruzije, Republike Moldavije in Ukrajine k misijam in operacijam SVOP; se zavzema za tesnejše obrambno in varnostno sodelovanje s temi dragocenimi partnericami; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ponovno ostro obsoja agresivno politiko Rusije do Ukrajine, zlasti obsežno kopičenje vojaških sil na mejah Ukrajine, v Donbasu, na zasedenem Krimskem polotoku in v Belorusiji, stalno finančno in vojaško podporo oboroženim skupinam v Donbasu, nezakonito zasedbo Avtonomne republike Krim in mesta Sevastopol, blokado Azovskega morja ter ponavljajoče se kibernetske in druge hibridne napade na Ukrajino; poudarja, da kopičenje ruske vojske in stalne kršitve premirja ogrožajo mir, stabilnost in varnost v Evropi; poziva rusko vlado, naj umakne svoje sile z ukrajinskih meja in preneha ogrožati svoje sosede; opozarja, da so normandijska četverica ter sporazuma I in II iz Minska edina diplomatska pobuda, katere cilj je končati sovražnosti med Ukrajino in separatisti, ki jih podpira Rusija, v Donecku in Lugansku, ter poziva k podpori prizadevanjem za ponovni začetek pogovorov v normandijski četverici in za doseganje oprijemljivih rezultatov; izreka pohvalo znatnim prizadevanjem za ohranjanje tesnega sodelovanja med EU, njenimi državami članicami in Združenimi državami Amerike ter med državami članicami v zvezi s to situacijo; poziva k večji in verodostojni vojaški in varnostni pomoči Ukrajini glede na njene potrebe, tudi z uporabo evropskega mirovnega instrumenta; spodbuja države članice, naj povečajo dvostransko vojaško in varnostno pomoč Ukrajini; je seznanjen s prvim srečanjem v okviru kibernetskega dialoga med EU in Ukrajino in je pripravljen, po potrebi, podpreti povečanje pomoči EU za Ukrajino na področju kibernetske varnosti; pozdravlja začetek dialoga med EU in Ukrajino o kibernetski varnosti ter spodbuja podobne oblike sodelovanja z drugimi zainteresiranimi državami vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

88.

| 89. | obžaluje, da zaradi nezainteresiranosti britanske vlade Združeno kraljestvo in EU nimata sklenjenega partnerstva za sodelovanje na področju varnosti in obrambe, kljub zagotovilom v politični izjavi, ki je postavila okvir za prihodnje odnose med EU in Združenim kraljestvom; poudarja, da morata EU in Združeno kraljestvo skleniti sporazum o zunanji politiki in varnostnem sodelovanju, da bi se lahko bolje spoprijela s skupnimi svetovnimi varnostnimi izzivi; poziva vlado Združenega kraljestva, naj začne pogajanja za vzpostavitev tesnega sodelovanja na področjih zunanje politike, varnosti, obrambe in razvoja zmogljivosti; spodbuja tesnejše sodelovanje in močnejše partnerstvo z ustreznimi afriškimi organizacijami, kot so Afriška unija, Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav, Južnoafriška razvojna skupnost (SADC), skupina Sahel G5 in vseafriški parlament, da se spodbuja večja vloga parlamentov v Afriki; nadalje poziva EU, naj izpolni svoje zaveze s četrtega vrha EU-Afrika, da bo podpirala gospodarsko in politično stabilnost ter dodatno podpirala zmogljivosti afriških rezervnih enot; poudarja, da je treba zaradi ciklične narave konfliktov v regiji okrepiti politično sodelovanje z vladami, ki jih podpira EU, in sicer za zagotavljanje večje preglednosti, boj proti korupciji, spodbujanje vključevanja in sodelovanje z državljani v prizadevanjih, da se preprečijo izbruhi oboroženih in etničnih konfliktov v Afriki; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poziva k sodelovanju na področju usposabljanja in krepitve vojaških zmogljivosti s partnerskimi državami, ki so oslabljene zaradi konfliktov ali regionalnih groženj oziroma so tarča zlonamernega zunanjega vmešavanja; |
| --- | --- |

90.

| 91. | priznava vlogo povečanega priliva nezakonito pridobljenega denarja v davčne oaze, kar predstavlja tveganje večjega oboroževanja, financiranja terorističnih dejavnosti ter zaostrovanja svetovne nestabilnosti; poziva, naj se okrepijo ukrepi za preprečevanje pranja denarja ter naj se zlasti afriškim in latinskoameriškim partnerjem zagotovijo mehanizmi za preprečevanje sumljivih finančnih transakcij, v katere so vpleteni organi iz davčnih oaz; |
| --- | --- |

91.

Izboljšanje evropskega upravljanja SVOP

| 92. | pozdravlja, da je z delom začel generalni direktorat za obrambno industrijo in vesolje (GD DEFIS); pozdravlja, da je na začetku leta 2022 napovedan evropski obrambni vrh in da je predsednik Evropskega sveta razglasil leto 2022 za leto evropske obrambe; pričakuje, da bosta obe pobudi prinesli nov zagon za nadaljnji razvoj evropske obrambne unije; poziva državljane, akademski svet, civilnodružbene organizacije in zasebni sektor, naj v okviru konference o prihodnosti Evrope izrazijo svoja pričakovanja glede strukture SVOP, miru, obrambe, varnostne agende, strateškega kompasa ter vloge EU v svetu; poziva institucije EU, naj ta pričakovanja upoštevajo in jih prevedejo v konkretne predloge in ukrepe; poudarja, da je treba izboljšati orodja za civilno družbo ter ji tako omogočiti konstruktivno udeležbo pri oblikovanju in spremljanju obrambne politike; poziva k oblikovanju polnopravnega stalnega odbora za varnost in obrambo v Parlamentu ter uradni ustanovitvi Svet obrambnih ministrov EU; |
| --- | --- |

92.

| 93. | opozarja na vlogo visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko; poziva države članice, naj ocenijo reformo postopka odločanja, zlasti člena 31 PEU, ki razširja glasovanje s kvalificirano večino na zunanjo in varnostno politiko EU na področjih, povezanih s SVOP, ter preučijo polno uporabo premostitvenih klavzul in področje uporabe členov, ki krepijo solidarnost in medsebojno pomoč EU v času krize; |
| --- | --- |

93.

| 94. | opozarja, da bi se bilo treba s Parlamentom predhodno posvetovati in ga ustrezno obveščati o načrtovanju, spremembah in možnosti ukinitve misij SVOP; poudarja, da bi moral Evropski parlament aktivno sodelovati pri ocenjevanju misij in operacij SVOP, da bi se izboljšala njihova preglednost ter da bi uživale večjo politično in javno podporo; meni, da bi bilo treba ustrezno upoštevati njegova priporočila; je odločen, da bo v celoti opravljal svojo nadzorno funkcijo pri instrumentu Globalna Evropa, zlasti pri razsežnosti miru in varnosti, ter pri izvajanju Evropskega obrambnega sklada; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poudarja, da je treba razviti vse tesnejše sodelovanje z nacionalnimi parlamenti, kar zadeva vprašanja SVOP, da bi okrepili odgovornost in nadzor ter učvrstili obrambno diplomacijo; |
| --- | --- |

95.

| 96. | vztraja, da bi bilo treba Parlament redno obveščati in se z njim posvetovati o izvajanju stalnega strukturnega sodelovanja glede na njegovo nujno povezanost z različnimi finančnimi instrumenti SVOP, zlasti Evropskim obrambnim skladom, ki ga nadzira Evropski parlament; |
| --- | --- |

96.

| 97. | vztraja, da so pomembne dobre povezave med različnimi strukturami upravljanja EU (Komisija, ESZD, EDA itd.) ter da je treba spodbujati dobre odnose z Evropskim parlamentom, ki je edini organ, ki zastopa državljane Unije, v skladu z ustreznimi določbami pogodb; |
| --- | --- |

97.

| 98. | bo namenil posebno pozornost boljšemu upoštevanju posebnosti vojaškega sektorja v pravu Evropske unije; zato opozarja, da je Evropski parlament naklonjen ohranitvi vojaškega statusa, ki izpolnjuje zelo specifične zahteve vojaškega poklica ter predstavlja jamstvo za učinkovitost oboroženih sil v vseh državah članicah; poziva k ohranitvi možnosti posredovanja obveščevalnih služb, saj te ne morejo opravljati svojih nalog zagotavljanja nacionalne varnosti brez dostopa do podatkov o povezavi, ki se zagotovijo v celoti kot previdnostni ukrep, in sicer za dovolj dolgo obdobje ter pod nadzorom nacionalnih sodišč in Evropske konvencije o človekovih pravicah; je seznanjen, da je Svet sprejel svojo splošno usmeritev glede svežnja o enotnem evropskem nebu; opozarja, da je treba obvarovati suverenost držav članic in svobodo ukrepanja evropskih oboroženih sil; v zvezi z zagotavljanjem storitev opozarja na zahteve glede nacionalne varnosti, povezane z dostopom do podatkov ter njihovo zanesljivostjo in celovitostjo, ter poudarja, da mora vključitev vojaških zaščitnih klavzul v predpise EU omogočiti soočanje s tem dvojnim izzivom; |
| --- | --- |

98.

o

o o

| 99. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, predsednici Evropske komisije in pristojnim komisarjem, kot je komisar za notranji trg, generalnemu sekretarju OZN, generalnemu sekretarju Nata, agencijam EU s področij vesolja, varnosti in obrambe ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

99.

---

(1)  UL C 285, 29.8.2017, str. 110.

(2)  UL C 388, 13.11.2020, str. 22.

(3)  UL C 232, 16.6.2021, str. 71.

(4)  UL C 270, 7.7.2021, str. 54.

(5)  UL C 270, 7.7.2021, str. 41.

(6)  UL C 385, 22.9.2021, str. 47.

(7)  UL C 404, 6.10.2021, str. 202.

(8)  UL C 494, 8.12.2021, str. 54.

(9)  UL C 506, 15.12.2021, str. 159.

(10)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0346.

(11)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0412.

(12)  UL L 170, 12.5.2021, str. 149.

(13)  UL L 209, 14.6.2021, str. 1.

(14)  UL L 129 I, 17.5.2019, str. 13.

(15)  UL L 331, 14.12.2017, str. 57.

(16)  UL L 102, 24.3.2021, str. 14.

---

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/191 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/191

---

P9_TA(2022)0041

Človekove pravice in demokracija v svetu – letno poročilo za leto 2021

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju – letno poročilo za leto 2021 (2021/2181(INI))

(2022/C 342/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3, 8, 21 in 23 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3, 8, 21 in 23 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju členov 17 in 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 17 in 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic ter drugih pogodb in dokumentov OZN o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic ter drugih pogodb in dokumentov OZN o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida iz leta 1948 ter resolucije 43/29 o preprečevanju genocida, ki jo je Svet za človekove pravice sprejel 22. junija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida iz leta 1948 ter resolucije 43/29 o preprečevanju genocida, ki jo je Svet za človekove pravice sprejel 22. junija 2020,

| — | ob upoštevanju konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979,

| — | ob upoštevanju Deklaracije o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere in prepričanja, ki jo je generalna skupščina OZN razglasila z resolucijo 36/55 z dne 25. novembra 1981, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere in prepričanja, ki jo je generalna skupščina OZN razglasila z resolucijo 36/55 z dne 25. novembra 1981,

| — | ob upoštevanju Deklaracije OZN o pravicah pripadnikov narodnih ali etičnih, verskih ali jezikovnih manjšin z dne 18. decembra 1992, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije OZN o pravicah pripadnikov narodnih ali etičnih, verskih ali jezikovnih manjšin z dne 18. decembra 1992,

| — | ob upoštevanju deklaracije OZN o zagovornikih človekovih pravic, ki je bila soglasno sprejeta 10. decembra 1998, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije OZN o zagovornikih človekovih pravic, ki je bila soglasno sprejeta 10. decembra 1998,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989 in njenih dveh izbirnih protokolov, sprejetih 25. maja 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989 in njenih dveh izbirnih protokolov, sprejetih 25. maja 2000,

| — | ob upoštevanju pogodbe OZN o trgovini z orožjem o izvozu in oceni izvoza ter kodeksa ravnanja EU glede izvoza orožja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogodbe OZN o trgovini z orožjem o izvozu in oceni izvoza ter kodeksa ravnanja EU glede izvoza orožja,

| — | ob upoštevanju Pekinške deklaracije iz septembra 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pekinške deklaracije iz septembra 1995,

| — | ob upoštevanju konvencij Sveta Evrope o varstvu človekovih pravic in dostojanstva človeškega bitja v zvezi z uporabo biologije in medicine (CETS št. 164), sprejetih 4. aprila 1997, in njenih protokolov o ukrepanju proti trgovini z ljudmi (CETS št. 197), sprejetih 16. maja 2005, in o zaščiti otrok pred spolnim izkoriščanjem in spolnim zlorabljanjem (CETS št. 201), sprejetih 25. oktobra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencij Sveta Evrope o varstvu človekovih pravic in dostojanstva človeškega bitja v zvezi z uporabo biologije in medicine (CETS št. 164), sprejetih 4. aprila 1997, in njenih protokolov o ukrepanju proti trgovini z ljudmi (CETS št. 197), sprejetih 16. maja 2005, in o zaščiti otrok pred spolnim izkoriščanjem in spolnim zlorabljanjem (CETS št. 201), sprejetih 25. oktobra 2007,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (v nadaljnjem besedilu: Istanbulska konvencija) z dne 11. maja 2011, ki je niso ratificirale vse države članice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (v nadaljnjem besedilu: Istanbulska konvencija) z dne 11. maja 2011, ki je niso ratificirale vse države članice,

| — | ob upoštevanju Protokola št. 6 h Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki zadeva odpravo smrtne kazni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 6 h Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki zadeva odpravo smrtne kazni,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/1998 z dne 7. decembra 2020 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/1998 z dne 7. decembra 2020 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/821 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi režima Unije za nadzor izvoza, posredovanja, tehnične pomoči, tranzita in prenosa blaga z dvojno rabo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/821 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi režima Unije za nadzor izvoza, posredovanja, tehnične pomoči, tranzita in prenosa blaga z dvojno rabo (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa (3),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024, ki ga je Svet sprejel 18. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024, ki ga je Svet sprejel 18. novembra 2020,

| — | ob upoštevanju poziva generalnega sekretarja OZN k ukrepanju v prid človekovim pravicam, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poziva generalnega sekretarja OZN k ukrepanju v prid človekovim pravicam,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o podpori EU tranzicijski pravičnosti z dne 16. novembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o podpori EU tranzicijski pravičnosti z dne 16. novembra 2015,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 17. februarja 2020 o prednostnih nalogah EU na forumih OZN za človekove pravice v letu 2020 in z dne 22. februarja 2021 o prednostnih nalogah EU na forumih OZN za človekove pravice v letu 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 17. februarja 2020 o prednostnih nalogah EU na forumih OZN za človekove pravice v letu 2020 in z dne 22. februarja 2021 o prednostnih nalogah EU na forumih OZN za človekove pravice v letu 2021,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 13. julija 2020 o prednostnih nalogah EU v okviru OZN in za 75. zasedanje Generalne skupščine OZN, september 2020–september 2021, in sklepov Sveta z dne 12. julija 2021 o prednostnih nalogah EU v okviru OZN na 76. zasedanju Generalne skupščine OZN, september 2021–september 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 13. julija 2020 o prednostnih nalogah EU v okviru OZN in za 75. zasedanje Generalne skupščine OZN, september 2020–september 2021, in sklepov Sveta z dne 12. julija 2021 o prednostnih nalogah EU v okviru OZN na 76. zasedanju Generalne skupščine OZN, september 2021–september 2022,

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki je bila sprejeta 25. septembra 2015, ter zlasti ciljev št. 1, 4, 5, 8 in 10, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki je bila sprejeta 25. septembra 2015, ter zlasti ciljev št. 1, 4, 5, 8 in 10,

| — | ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta OZN št. 1325, 1820, 1888, 1889, 1960, 2106, 2122 in 2242 o ženskah, miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta OZN št. 1325, 1820, 1888, 1889, 1960, 2106, 2122 in 2242 o ženskah, miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju resolucij generalne skupščine OZN z dne 28. maja 2019 o razglasitvi mednarodnega dneva spomina na žrtve nasilnih dejanj na podlagi vere ali prepričanja in z dne 19. decembra 2017 o razglasitvi mednarodnega dneva spomina in počastitve žrtev terorizma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij generalne skupščine OZN z dne 28. maja 2019 o razglasitvi mednarodnega dneva spomina na žrtve nasilnih dejanj na podlagi vere ali prepričanja in z dne 19. decembra 2017 o razglasitvi mednarodnega dneva spomina in počastitve žrtev terorizma,

| — | ob upoštevanju poročila z dne 17. maja 2019, ki ga je izdala posebna poročevalka OZN za pravico do svobodnega mirnega zbiranja in združevanja, o izvajanju te pravice v digitalni dobi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 17. maja 2019, ki ga je izdala posebna poročevalka OZN za pravico do svobodnega mirnega zbiranja in združevanja, o izvajanju te pravice v digitalni dobi,

| — | ob upoštevanju informativnega obvestila, ki ga je izdala posebna poročevalka OZN za pravico do svobodnega mirnega zbiranja in združevanja, o strateški tožbi za onemogočanje udeležbe javnosti ter pravici do svobode zbiranja in združevanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju informativnega obvestila, ki ga je izdala posebna poročevalka OZN za pravico do svobodnega mirnega zbiranja in združevanja, o strateški tožbi za onemogočanje udeležbe javnosti ter pravici do svobode zbiranja in združevanja,

| — | ob upoštevanju poročila z dne 28. maja 2019, ki ga je izdal posebni poročevalec OZN za spodbujanje in varstvo pravice do svobode mnenja in izražanja, o škodljivih učinkih industrije varovanja na svobodo izražanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 28. maja 2019, ki ga je izdal posebni poročevalec OZN za spodbujanje in varstvo pravice do svobode mnenja in izražanja, o škodljivih učinkih industrije varovanja na svobodo izražanja,

| — | ob upoštevanju novega akcijskega načrta EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk v zunanjih odnosih za obdobje 2021–2025 (akcijski načrt za enakost spolov III), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju novega akcijskega načrta EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk v zunanjih odnosih za obdobje 2021–2025 (akcijski načrt za enakost spolov III),

| — | ob upoštevanju strategije EU o otrokovih pravicah (2021–2024), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU o otrokovih pravicah (2021–2024),

| — | ob upoštevanju komentarja komisarja Sveta Evrope za človekove pravice z dne 27. oktobra 2020, ki se nanaša na človekove pravice in je naslovljen Čas za ukrepanje proti strateškim tožbam za onemogočanje udeležbe javnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju komentarja komisarja Sveta Evrope za človekove pravice z dne 27. oktobra 2020, ki se nanaša na človekove pravice in je naslovljen Čas za ukrepanje proti strateškim tožbam za onemogočanje udeležbe javnosti,

| — | ob upoštevanju spremenjenih smernic Sveta z dne 16. septembra 2019 o politiki EU do tretjih držav glede mučenja in drugih krutih, nečloveških ali ponižujočih kazni ali ravnanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjenih smernic Sveta z dne 16. septembra 2019 o politiki EU do tretjih držav glede mučenja in drugih krutih, nečloveških ali ponižujočih kazni ali ravnanja,

| — | ob upoštevanju smernic EU za spodbujanje in varstvo svobode veroizpovedi ali prepričanja z dne 24. junija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU za spodbujanje in varstvo svobode veroizpovedi ali prepričanja z dne 24. junija 2013,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. septembra 2012 z naslovom Korenine demokracije in trajnostnega razvoja: sodelovanje Evrope s civilno družbo na področju zunanjih odnosov (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. septembra 2012 z naslovom Korenine demokracije in trajnostnega razvoja: sodelovanje Evrope s civilno družbo na področju zunanjih odnosov (COM(2012)0492),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 8. aprila 2020 o globalnem odzivu EU na pandemijo covida-19 (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 8. aprila 2020 o globalnem odzivu EU na pandemijo covida-19 (JOIN(2020)0011),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. septembra 2020 o novem paktu o migracijah in azilu (COM(2020)0609), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. septembra 2020 o novem paktu o migracijah in azilu (COM(2020)0609),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2020 z naslovom „Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ za obdobje 2020–2025“ (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2020 z naslovom „Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ za obdobje 2020–2025“ (COM(2020)0698),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 17. februarja 2021 o krepitvi prispevka EU k multilateralizmu, ki temelji na pravilih, (JOIN(2021)0003), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 17. februarja 2021 o krepitvi prispevka EU k multilateralizmu, ki temelji na pravilih, (JOIN(2021)0003),

| — | ob upoštevanju letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2020,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2018 o kršitvi pravic domorodnih ljudstev v svetu, vključno s prilaščanjem zemljišč (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2018 o kršitvi pravic domorodnih ljudstev v svetu, vključno s prilaščanjem zemljišč (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2019 o smernicah EU in mandatu posebnega odposlanca EU za spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja zunaj EU (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2019 o smernicah EU in mandatu posebnega odposlanca EU za spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja zunaj EU (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2020 o enakosti spolov v zunanji in varnostni politiki EU (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2020 o enakosti spolov v zunanji in varnostni politiki EU (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2021 o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju – letno poročilo za leto 2019 (7), in svojih resolucij o predhodnih letnih poročilih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2021 o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju – letno poročilo za leto 2019 (7), in svojih resolucij o predhodnih letnih poročilih,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2021 s priporočili Komisiji o primerni skrbnosti in odgovornosti podjetij (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2021 s priporočili Komisiji o primerni skrbnosti in odgovornosti podjetij (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 o učinkih podnebnih sprememb na človekove pravice in vlogi okoljevarstvenikov pri tem vprašanju (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 o učinkih podnebnih sprememb na človekove pravice in vlogi okoljevarstvenikov pri tem vprašanju (9),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 16. septembra 2021 s priporočili Komisiji o opredelitvi nasilja na podlagi spola kot novega področja kriminala, navedenega v členu 83(1) PDEU (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 16. septembra 2021 s priporočili Komisiji o opredelitvi nasilja na podlagi spola kot novega področja kriminala, navedenega v členu 83(1) PDEU (10),

| — | ob upoštevanju vseh svojih resolucij, sprejetih leta 2020 in 2021, o kršitvah človekovih pravic, demokracije in pravne države (znane kot nujne resolucije), sprejetih v skladu s členom 144 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vseh svojih resolucij, sprejetih leta 2020 in 2021, o kršitvah človekovih pravic, demokracije in pravne države (znane kot nujne resolucije), sprejetih v skladu s členom 144 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju svoje nagrade Saharova za svobodo misli, ki je bila leta 2020 podeljena demokratični opoziciji v Belorusiji, leta 2021 pa Alekseju Navalnemu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje nagrade Saharova za svobodo misli, ki je bila leta 2020 podeljena demokratični opoziciji v Belorusiji, leta 2021 pa Alekseju Navalnemu,

| — | ob upoštevanju opredelitve organizacije civilne družbe v glosarju povzetkov zakonodaje EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju opredelitve organizacije civilne družbe v glosarju povzetkov zakonodaje EU,

| — | ob upoštevanju političnega okvira EU za podporo tranzicijski pravičnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnega okvira EU za podporo tranzicijski pravičnosti,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0353/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0353/2021),

| A. | ker Evropska unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države ter spoštovanja človekovih pravic, kot je določeno v členu 2 PEU; ker nihče ne sme biti preganjan ali kakor koli nadlegovan zaradi sodelovanja v dejavnostih za zaščito in promocijo človekovih pravic ali demokracije; ker utišanje nasprotnih mnenj ter omejevanje udeležbe javnosti in dostopa do informacij neposredno vplivajo na človekove pravice in demokracijo; |
| --- | --- |

A.

ker Evropska unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države ter spoštovanja človekovih pravic, kot je določeno v členu 2 PEU; ker nihče ne sme biti preganjan ali kakor koli nadlegovan zaradi sodelovanja v dejavnostih za zaščito in promocijo človekovih pravic ali demokracije; ker utišanje nasprotnih mnenj ter omejevanje udeležbe javnosti in dostopa do informacij neposredno vplivajo na človekove pravice in demokracijo;

| B. | ker so trenutne resne grožnje multilateralizmu in mednarodnemu pravu take, da od EU zahtevajo še večjo vlogo pri spodbujanju in varstvu človekovih pravic po svetu; ker bi morali politike in ukrepi EU na področju človekovih pravic voditi k odločnejšim, bolj neomajnim in učinkovitejšim ukrepom z uporabo vseh instrumentov, ki jih ima na voljo; ker bi morala EU nenehno preučevati najboljše načine za učinkovito ukrepanje z uporabo najprimernejših instrumentov za obravnavanje kršitev in zlorab človekovih pravic po vsem svetu ter v ta namen redno ocenjevati svoj nabor orodij za človekove pravice; |
| --- | --- |

B.

ker so trenutne resne grožnje multilateralizmu in mednarodnemu pravu take, da od EU zahtevajo še večjo vlogo pri spodbujanju in varstvu človekovih pravic po svetu; ker bi morali politike in ukrepi EU na področju človekovih pravic voditi k odločnejšim, bolj neomajnim in učinkovitejšim ukrepom z uporabo vseh instrumentov, ki jih ima na voljo; ker bi morala EU nenehno preučevati najboljše načine za učinkovito ukrepanje z uporabo najprimernejših instrumentov za obravnavanje kršitev in zlorab človekovih pravic po vsem svetu ter v ta namen redno ocenjevati svoj nabor orodij za človekove pravice;

| C. | ker ima Evropski parlament ključno vlogo kot institucija EU, ki si javno prizadeva za varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter kot goreč podpornik zagovornikov človekovih pravic z vsega sveta; |
| --- | --- |

C.

ker ima Evropski parlament ključno vlogo kot institucija EU, ki si javno prizadeva za varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter kot goreč podpornik zagovornikov človekovih pravic z vsega sveta;

| D. | ker je akcijski načrt EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024 načrt prednostnih nalog EU na področju človekovih pravic, ki bi moral biti v središču vseh zunanjepolitičnih dejavnosti EU; ker mora EU za učinkovit napredek na področju človekovih pravic v svetu zagotoviti skladnost svojih različnih notranje- in zunanjepolitičnih dejavnosti; |
| --- | --- |

D.

ker je akcijski načrt EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024 načrt prednostnih nalog EU na področju človekovih pravic, ki bi moral biti v središču vseh zunanjepolitičnih dejavnosti EU; ker mora EU za učinkovit napredek na področju človekovih pravic v svetu zagotoviti skladnost svojih različnih notranje- in zunanjepolitičnih dejavnosti;

Splošni izzivi in politična orodja

| 1. | je zelo zaskrbljen zaradi izzivov za človekove pravice in demokracijo, ki slabijo varstvo demokratičnega upravljanja, institucij in splošnih človekovih pravic, ter krčijo prostor za civilno družbo, kar se dogaja po vsem svetu; poudarja povezavo med pravno državo, demokracijo in kršitvami človekovih pravic; poziva EU in države članice, naj si bolj usklajeno prizadevajo za reševanje izzivov na področju človekovih pravic po svetu, tako posamično kot v sodelovanju s podobno mislečimi mednarodnimi partnerji, vključno z OZN; poziva EU in njene države članice, naj bodo v zgled in naj delujejo kot resnične globalne voditeljice pri spodbujanju in varstvu človekovih pravic, enakosti spolov in pravne države ter naj se odločno zoperstavijo napadom na načela univerzalnosti, neodtujljivosti, nedeljivosti, soodvisnosti in medsebojne povezanosti človekovih pravic; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da sta za doseganje tega cilja pomembna tako novi instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI) – Globalna Evropa kot tudi akcijski načrt EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024; opozarja, da bi uporaba glasovanja s kvalificirano večino v Svetu o vprašanjih človekovih pravic privedla do učinkovitejše in bolj proaktivne zunanje in varnostne politike EU ter okrepila sodelovanje pri zadevah, ki so izjemnega strateškega pomena za EU, hkrati pa odražala njene temeljne vrednote; poudarja, da morajo države članice doseči skupna stališča in soglasje; poudarja, kako pomembno je, da države članice prevzamejo odgovornost za akcijski načrt EU in javno poročajo o svojih ukrepih v okviru tega strateškega dokumenta; spodbuja nacionalne in regionalne parlamente, nacionalne institucije za človekove pravice in lokalne organizacije civilne družbe, naj sodelujejo z njihovimi organi na ravni držav članic v zvezi s prispevanjem k vodenju zunanje politike EU za človekove pravice; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je globoko zaskrbljen zaradi vse večjega števila neliberalnih demokracij in avtokratskih režimov, ki po svetu prvič v zadnjih 20 letih prevladujejo in ki poskušajo zatreti prebivalstvo ter oslabiti svobodo, demokratično upravljanje in mednarodne norme; poziva EU in države članice, naj razvijejo ambicioznejšo podporo svobodi, dobremu upravljanju, pravni državi in demokratičnim institucijam ter pomagajo zagotoviti prostor za civilno družbo po vsem svetu, pri čemer naj v celoti izkoristijo orodja, ki jih imajo na voljo, vključno z gospodarskim vzvodom v medsebojnih trgovinskih odnosih; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva EU, naj še naprej krepi sodelovanje z ZDA in drugimi podobno mislečimi demokratičnimi partnerji, in podpira svobodo in demokracijo po vsem svetu ter se bori proti avtoritarnim in totalitarnim režimom; poziva k sprejetju novih mednarodnih orodij in instrumentov za zaščito demokracije; poziva Komisijo, naj pregleda, posodobi in dodatno razvije programe EU za oblikovanje državnih struktur, da bi povečala njihovo učinkovitost in izboljšala trajnost doseženih rezultatov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da mora biti EU v skladu s svojimi ambicioznimi zavezami in svojo retoriko zunanje politike na področju človekovih pravic dosledna in da mora biti v zgled, da se prepreči spodkopavanje njene verodostojnosti pri nasprotovanju svetovnemu demokratičnemu nazadovanju; v zvezi s tem poziva EU, naj posebno pozornost nameni ocenjevanju in preprečevanju vseh kršitev, povezanih z njenimi politikami, projekti in financiranjem v tretjih državah, ter naj zagotovi njihovo preglednost, da bi se izognili nedoslednim pristopom k primerljivim razmeram na področju človekovih pravic po vsem svetu, ter naj vzpostavi pritožbeni mehanizem za tiste, katerih pravice so bile kršene z dejavnostmi EU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, kako pomembna je podpora mediaciji in volilnim procesom prek pomoči, ki jo EU namenja domačim opazovalcem in prek misij za opazovanje volitev, v katerih ima Parlament dejavno vlogo; poudarja, da je pomembno zagotoviti najvišjo raven zaščite domačih opazovalcev volitev, in v zvezi s tem poziva k nadaljnji podpori; opozarja, da je treba na podlagi poročil in priporočil misij pripraviti učinkovite nadaljnje ukrepe, s katerimi bi v zadevnih državah v prihodnosti okrepili demokratične standarde in olajšali miroljubno demokratično tranzicijo in razvoj; opozarja na orodja Parlamenta za politično mediacijo, ki bi jih lahko dodatno razvili, da bi pripomogli k temu splošnemu pristopu; poudarja, kako pomembno je, da podpredsednik Komisije/visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropska služba za zunanje delovanje še naprej pravočasno in v skladu z dogovorjeno prakso Evropskemu parlamentu posredujeta poročila raziskovalnih misij; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva EU, naj tesno sodeluje z domačimi in mednarodnimi organizacijami, kot so Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), Svet Evrope in organizacije, ki so podprle deklaracijo o načelih za mednarodno opazovanje volitev, da bi učinkovito odkrili oviranje volilnih kampanj kandidatov, volilne goljufije, nepravilnosti pri glasovanju in preganjanje svobodnih medijev za poročanje o volilnih postopkih; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da bi si moral Evropski parlament prizadevati za učinkovitejšo komunikacijo o varstvu človekovih pravic, tudi tako, da svoje nujne resolucije o kršitvah človekovih pravic prevede v lokalne jezike zadevnih držav ter jih ustrezno objavi in razpošlje; |
| --- | --- |

8.

Tematski program o človekovih pravicah in demokraciji

| 9. | spominja, da je spoštovanje človekovih pravic, demokracije in pravne države horizontalni cilj celotnega instrumenta NDICI – Globalna Evropa, kot je določeno v členu 3 (cilji) uredbe; poudarja pomen tematskega programa o človekovih pravicah in demokraciji, sprejetega v okviru instrumenta NDICI – Globalna Evropa, za varstvo človekovih pravic ter spodbujanje svobode in demokracije po svetu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno poudarja, da sta diverzifikacija in maksimizacija ureditev in mehanizmov financiranja za akterje civilne družbe v okviru instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje bistvena elementa in bi ju bilo treba spodbujati z upoštevanjem posebnosti teh akterjev in zagotavljanjem, da njihov obseg delovanja in število morebitnih sogovornikov nista omejena, poleg tega pa si je treba še naprej prizadevati za večjo avtonomijo državljanskega prostora v skladu z načelom skladnosti politik za razvoj; poziva naj raven in prožnost financiranja za civilno družbo in zagovornike človekovih pravic v okviru tematskega programa instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje o človekovih pravicah in demokraciji, vključno s programom ProtectDefenders.eu in Evropsko ustanovo za demokracijo, odražata resnost današnjega neliberalnega nazadovanja in krčenje prostora civilne družbe po vsem svetu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva k večji preglednosti določb o človekovih pravicah v sporazumih o financiranju v okviru instrumenta NDICI ter k pojasnitvi mehanizma in meril za začasno prekinitev izvajanja takih sporazumov v primeru kršitve človekovih pravic, demokratičnih načel in pravne države ter v hudih primerih korupcije; poziva Komisijo, naj se strogo vzdrži izplačevanja proračunske podpore vladam tretjih držav kot načina delovanja za zagotavljanje pomoči v državah, ki so priča vsesplošnim kršitvam človekovih pravic in zatiranju zagovornikov človekovih pravic; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja strateški dialog med Komisijo in Parlamentom o vseh elementih instrumenta NDICI ter poziva Komisijo, naj v celoti upošteva prispevek Parlamenta v zvezi s prednostnimi nalogami na področju človekovih pravic, tako v tematskem programu kot v vseh geografskih programih; poudarja, da je mogoče polni učinek instrumenta doseči le, če se agenda o človekovih pravicah vključi v vse zunanje politike in programe EU, če je skladna z njenimi notranjimi politikami in če se EU šteje za verodostojno mednarodno akterko, ki se zavzema za varstvo in spodbujanje spoštovanja človekovih pravic; |
| --- | --- |

12.

| 13. | izreka pohvalo delu Evropske ustanove za demokracijo pri podpiranju civilne družbe in svobodnih medijev v južnem in vzhodnem sosedstvu EU ter na Zahodnem Balkanu; poziva Komisijo, naj poveča mehanizme za ponovno dodelitev sredstev v okviru programov EU za podporo demokraciji, da bi okrepili pristope k podpori demokraciji od spodaj navzgor in zagotovili, da podporo EU prejmejo manjše pobude na regionalni ali lokalni ravni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponovno izraža podporo delu evropskih političnih fundacij pri podpiranju in opolnomočenju naslednje generacije političnih voditeljev v sosedstvu EU in drugod; |
| --- | --- |

14.

Posebni predstavnik EU za človekove pravice

| 15. | pozdravlja prispevek posebnega predstavnika EU za človekove pravice k varstvu in spodbujanju spoštovanja človekovih pravic po vsem svetu; poudarja, da ima posebni predstavnik EU pomembno vlogo pri večji učinkovitosti politik EU na področju človekovih pravic s sodelovanjem s tretjimi državami, sodelovanju s podobno mislečimi partnerji glede doseganja napredka pri agendi o človekovih pravicah in povečanju notranje in zunanje skladnosti politik EU na tem področju; ponovno poudarja, da bi morala v zvezi z imenovanjem posebnega predstavnika EU potekati predhodna predstavitev v Parlamentu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ugotavlja, da bi bilo treba okrepiti mandat posebnega predstavnika EU in povečati prepoznavnost njegove vloge, da bi lahko bolj vplival na spoštovanje človekovih pravic; poudarja, da ima posebni predstavnik EU prožen mandat, ki bi ga bilo mogoče prilagoditi spreminjajočim se okoliščinam; meni, da bi lahko položaj posebnega predstavnika EU postal bolj učinkovit, če bi okrepili komunikacijske dejavnosti in povečali njegovo javno prepoznavnost, med drugim z objavo javnih izjav v podporo ogroženim zagovornikom človekovih pravic, vštevši dobitnike nagrade Saharova in finaliste, ter zagovornikom človekovih pravic, ki so zaprti za daljša obdobja, s čimer bi prispevali k nedotakljivosti njihove telesne celovitosti in ohranitvi njihovega bistvenega dela; poudarja, kako pomembno je, da posebni predstavnik EU tesno sodeluje z drugimi posebnimi predstavniki EU za države in regije, da bi človekove pravice vključili v regionalne politike EU; |
| --- | --- |

16.

| 17. | priporoča, naj posebni predstavnik EU nameni posebno pozornost državam in temam, ki jih Parlament obravnava v nujnih mesečnih resolucijah o kršitvah človekovih pravic, ter vsem kršitvam človekovih pravic, zlasti tistim, storjenim v avtoritarnih režimih; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, njenega podpredsednika/visokega predstavnika in države članice, naj posebnemu predstavniku EU in njegovi ekipi zagotovijo politično podporo ter ustrezne človeške in finančne vire; |
| --- | --- |

18.

| 19. | spodbuja posebnega predstavnika EU, naj nadaljuje diplomatska prizadevanja za večjo podporo EU mednarodnemu humanitarnemu pravu in mednarodnemu pravosodju; ponovno poziva, naj se za to vprašanje imenuje posebnega predstavnika EU; |
| --- | --- |

19.

Dialogi EU o človekovih pravicah

| 20. | priznava, da lahko dialogi EU o človekovih pravicah spodbujajo spoštovanje človekovih pravic in demokracijo v dvostranskih odnosih s tretjimi državami, vendar poudarja, da jih je treba izvajati na način, ki je usmerjen v doseganje rezultatov, in na podlagi jasnih meril za oceno njihove uspešnosti, če hočemo, da bodo učinkoviti; obžaluje, da v revidiranih smernicah EU o dialogih o človekovih pravicah s partnerskimi/tretjimi državami, čeprav so v njih določeni specifični cilji, niso opredeljeni kazalniki, ki bi omogočali izvedbo ustreznih ocenjevanj; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj ta ocenjevanja izvede za vsak dialog v skladu s smernicami EU ter izvaja nadaljnje ukrepe v zvezi s posameznimi primeri, izpostavljenimi tako v okviru dialogov o človekovih pravicah kot v Parlamentu; meni, da bi bilo treba dodatno oceniti, kako voditi dvostranske odnose, če ne bi dosegli konkretnih rezultatov v zvezi z dialogi o človekovih pravicah s tretjimi državami; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponovno poudarja zavezo, sprejeto v smernicah EU o zagovornikih človekovih pravic, da bodo v dialogih EU o človekovih pravicah s partnerskimi/tretjimi državami opozarjali na posamezne primere ogroženih zagovornikov človekovih pravic, in poudarja, da je treba ob takih priložnostih zagotoviti dosledno obravnavo takšnih primerov; pričakuje, da bo Evropska služba za zunanje delovanje posebno pozornost namenila posameznim primerom, na katere je opozoril Parlament, med drugim v nujnih resolucijah, ter ogroženim dobitnikom nagrade Saharova in finalistom ter poročala o sprejetih ukrepih; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da bi morali biti dialogi eno od orodij v splošnih prizadevanjih EU na področju človekovih pravic in da jih ne bi smeli obravnavati kot nadomestilo za razprave o človekovih pravicah na forumih na visoki ravni z vsemi ustreznimi akterji, še zlasti s strateškimi partnerji EU; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj Odboru za zunanje zadeve in Pododboru za človekove pravice in organizacijam civilne družbe dovolj zgodaj posreduje informacije o predvidenih dialogih – tako dvostranskih kot na mednarodnih forumih; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da imajo vsi akterji civilne družbe, vključno z neodvisnimi organizacijami civilne družbe, verskimi organizacijami, sindikati, organizacijami skupnosti in zagovorniki človekovih pravic, ključno vlogo v dialogih, saj prispevajo tako k dialogom kot tudi k ocenjevanju njihove uspešnosti; poudarja, da bi morale EU in njene države članice zagotoviti pristno, dostopno in vključujoče posvetovanje in sodelovanje teh organizacij v okviru uradnih in neformalnih dialogov, pa tudi v okviru predhodnih pogovorov, kadar je to mogoče in primerno; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj izboljšata komunikacijo in povečata preglednost v zvezi s civilno družbo; v zvezi s tem poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj okrepita in povečata prepoznavnost kontaktnih točk za človekove pravice na geografskih območjih svojega sedeža ter okrepita podporo civilni družbi, vključno s tehnično podporo, zlasti v državah, kjer represivni režimi poskušajo preprečiti delo civilne družbe; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da so dialogi o človekovih pravicah osrednji del zbirke orodij zunanje politike EU in da torej ne morejo biti sami sebi namen; ponovno poudarja, da morajo v skladu s členom 21 PEU delovanje zunanje politike EU voditi vrednote, na katerih temelji Unija; zato poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Svet, naj najdeta boljše ravnovesje med diplomacijo, interesi in vrednotami, ki bo bolj v skladu s cilji na področju človekovih pravic, ki usmerjajo zunanje delovanje EU, in z večjim poudarkom na dolgoročnih obetih; zato ponovno poudarja, da mora biti spoštovanje človekovih pravic glavni pogoj za podporo EU tretjim državam; |
| --- | --- |

24.

Multilateralizem in mednarodno pravosodje

| 25. | ugotavlja, da smo leta 2020 obeležili 75. obletnico OZN, ki je poglaviten univerzalni forum za doseganje mednarodnega soglasja o miru in varnosti, trajnostnemu razvoju ter spoštovanju človekovih pravic in mednarodnega prava; poziva EU in njene države članice, naj še naprej odločno podpirajo OZN in si še naprej prizadevajo za enotno nastopanje v OZN in na drugih multilateralnih forumih; opozarja na izzive za splošno uživanje človekovih pravic in poudarja potrebo po bolj vključujočem in učinkovitem multilateralizmu in mednarodnem sodelovanju; opozarja na ključno vlogo organov OZN kot foruma za spodbujanje miru, reševanja konfliktov in varstva človekovih pravic ter poziva k okrepitvi ukrepanja in virov v zvezi s tem; pozdravlja poziv generalnega sekretarja OZN k ukrepanju v prid človekovim pravicam; |
| --- | --- |

25.

| 26. | obžaluje, da nekatere države še vedno uporabljajo dvojna merila pri obravnavanju razmer na področju človekovih pravic po vsem svetu; obsoja vse pogostejše poskuse spodkopavanja delovanja organov OZN, zlasti Sveta za človekove pravice, z dvomi o univerzalnosti človekovih pravic in oviranje mednarodnega reda, temelječega na pravilih; obžaluje, da so države z avtokratskimi režimi in ponavljajočimi se kršitvami človekovih pravic postale del Sveta za človekove pravice, ter obžaluje očitno nespoštovanje obveznosti, ki jih imajo na področju človekovih pravic, in obžalovanja vredne rezultate pri sodelovanju z mehanizmi OZN, vzpostavljenimi v okviru Sveta za človekove pravice; v zvezi s tem poziva k temeljiti reformi Sveta za človekove pravice, vključno z določitvijo jasnih meril za njegove člane; poziva zlasti Evropsko službo za zunanje delovanje, naj začne in vodi prizadevanja za usklajeno stališče EU in držav članic o članstvu v Svetu za človekove pravice, ki bi spodbujalo večjo preglednost volilnega procesa, zlasti z objavo glasov držav članic in utemeljitvijo njihovih glasov; poleg tega poudarja, da je potreben resnično konkurenčen proces, tako da se zagotovi, da trije regionalni bloki, v katerih so države članice, ponudijo več kandidatov kot sedežev, in da se izboljša odgovornost kandidatov s pregledom njihovih prostovoljnih zavez in doseganjem rezultatov pri sodelovanju s Svetom za človekove pravice in organi OZN za spremljanje izvajanja pogodb ter posebnimi postopki; |
| --- | --- |

26.

| 27. | odločno obsoja vse napade na nosilce mandatov posebnih postopkov OZN ter na neodvisnost in nepristranskost njihovih mandatov; poudarja, da mednarodna skupnost ne more uporabiti suverenosti države kot izgovor, da bi se izognila spremljanju spoštovanja človekovih pravic, saj imajo v skladu z Ustanovno listino OZN in resolucijo generalne skupščine OZN št. 60/251 vse države, ne glede na svoje politične, gospodarske in kulturne sisteme, dolžnost in odgovornost, da spodbujajo spoštovanje in da varujejo vse človekove pravice in temeljne svoboščine za vse, Svet za človekove pravice pa bi moral obravnavati primere kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva države članice EU in demokratične partnerje EU, naj odločno nasprotujejo tem poskusom in se odločneje odzovejo na hude kršitve mednarodnih človekovih pravic; poziva Svet in države članice, naj si prizadevajo za reformo večstranskih institucij, da bi postale odpornejše in sposobne sprejemati bolj dosledne in prilagodljivejše odločitve; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja potrebo po ustreznem financiranju vseh organov OZN za človekove pravice, zlasti organov za spremljanje izvajanja pogodb in posebnih postopkov; poziva generalnega sekretarja OZN, naj v ta namen zagotovi ustrezna sredstva iz proračuna OZN, in poziva države članice EU, naj povečajo svoje prostovoljne prispevke; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da je treba opraviti nepristransko, pošteno in pregledno oceno vlog nevladnih organizacij za posvetovalni status v Ekonomsko-socialnem svetu OZN; podpira poziv EU k odobritvi zelo zapoznelih vlog nekaterih uglednih nevladnih organizacij; |
| --- | --- |

30.

| 31. | obsoja povračilne ukrepe in ustrahovanje približno 240 posameznih članov civilne družbe, zagovornikov človekovih pravic in novinarjev v 45 državah, ki so v preteklem letu sodelovali z OZN, o čemer je poročal generalni sekretar OZN; poziva EU in njene države članice, naj odločno ukrepajo proti takim povračilnim ukrepom, tudi s svetovnim ukrepanjem proti zadevnim državam, in sprejmejo vse možne ukrepe za zagotovitev varnih in odprtih možnosti za interakcijo posameznikov in organizacij civilne družbe z OZN ter njihovimi predstavniki in mehanizmi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ponovno izraža odločno podporo Mednarodnemu kazenskemu sodišču kot edini mednarodni instituciji, ki je sposobna preganjati nekatere najhujše zločine na svetu in njihovim žrtvam omogočiti, da dočakajo pravico; poudarja neodvisnost in nepristranskost Mednarodnega kazenskega sodišča; poziva EU in njene države članice, naj zagotovijo ustrezno finančno podporo, da bo lahko Mednarodno kazensko sodišče opravljalo svoje naloge; podpira univerzalnost Rimskega statuta in poziva EU, naj v sporazume, ki jih bo sklepala s tretjimi državami, vključi posebno klavzulo o njegovi ratifikaciji in pristopu; poziva EU, naj okrepi sodelovanje z državami, ki še niso pristopile k Rimskemu statutu; ostro obsoja vse napade na osebje ali na neodvisnost Mednarodnega kazenskega sodišča; meni, da so poskusi spodkopavanja verodostojnosti in bistvene vloge Mednarodnega kazenskega sodišča napadi na multilateralizem in bi se jim morale EU in njene države članice zato zoperstaviti, tudi kadar so za tako spodkovanje odgovorne partnerske države; poudarja, da Mednarodno kazensko sodišče potrebuje popoln dostop do držav, ki jih preiskuje, da bi lahko opravljalo svoje naloge; poudarja potencial drugih inovativnih orodij za sojenje storilcem mednarodnih kaznivih dejanj, vključno z univerzalno pristojnost sodstva na nacionalni ravni; v zvezi s tem izpostavlja trenutne razprave v komisiji OZN za mednarodno pravo o imuniteti državnih uradnikov in poziva k nadaljnjim ukrepom glede tega vprašanja; poziva EU, naj še naprej krepi zmogljivosti na nacionalni ravni v tretjih državah, obenem pa podpira mednarodna kazenska sodišča in mehanizme ter platforme in organizacije, ki se ukvarjajo z bojem proti nekaznovanju, kot je koalicija za Mednarodno kazensko sodišče; |
| --- | --- |

32.

| 33. | Ponovno poziva k ukrepom za boj proti nekaznovanosti in spodbujanje odgovornosti v regijah in državah, ki so jih prizadeli konflikti; je seznanjen s tem, da sta Parlament in Svet sprejela pilotni projekt o Evropskem observatoriju za boj proti nekaznovanosti; v zvezi s tem poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj uporabita podobna orodja za opolnomočenje in podporo žrtvam z dostopom do pravnih sredstev in odškodnin, tudi tistih, povezanih s korupcijo; |
| --- | --- |

33.

Posebni izzivi na področju človekovih pravic

COVID-19

| 34. | poudarja, da je covid-19 znatno okrepil nedavne trende neliberalnih demokracij in avtokratskih režimov, ki slabijo demokracijo; obžaluje, da ti režimi zlorabljajo epidemiološko krizo za nadaljnje omejevanje svobode izražanja, zbiranja ter veroizpovedi in prepričanja z omejevanjem delovanja demokratičnih institucij in zatiranjem oporečnikov, vključno z omejevanjem svobode medijev na spletu in drugje ter usmerjanjem na kritike in žvižgače s kampanjami obrekovanja; prav tako obžaluje dejstvo, da so ti režimi tudi diskriminirali marginalizirane skupine prebivalstva, zlasti avtohtono prebivalstvo in druge manjšine, množično uporabljali orodja za nadzor, izvajali dezinformacijske kampanje, omejitev dostopa do informacij, zlasti iz pluralističnih in neodvisnih medijev, z vsesplošnim izklopom interneta, omejevanjem pasovne širine in blokiranjem vsebin, izvajali nujne ukrepe brez jasnih meril za njihov preklic, omejevali demokratično izvajanje volitev in uporabljali selektiven dostop do zdravstvenega varstva kot sredstvo za diskriminacijo nekaterih delov prebivalstva; |
| --- | --- |

34.

| 35. | priznava pomembno vlogo, ki jo imajo zagovorniki človekovih pravic pri odzivanju na covid-19, saj poleg vsakodnevnega dela na področju človekovih pravic prevzemajo številne nove vloge, ne glede na znatna in nesorazmerna tveganja, s katerimi se soočajo; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so vlade po vsem svetu pandemijo izkoristile kot priložnost za ogrozitev zagovornikov človekovih pravic s tem, da so zavrnile njihovo izpustitev iz zapora, podaljševale njihovo pridržanje v osamitvi, omejile obiske v zaporih in jih obsodile na podlagi izmišljenih obtožb na zaslišanjih v zaprtih prostorih; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da je pandemija covida-19 negativno vplivala na ekonomske in socialne pravice v večini držav po svetu, zdravstvena kriza in posledična gospodarska kriza pa sta sprožili rast neenakosti znotraj držav in med njimi; obsoja nenehne poskuse oblasti, da bi mednarodnim preiskovalcem odrekle bistvene informacije o izvoru in širjenju covida-19; Poudarja, da so zelo negativne posledice covida-19 nesorazmerno prizadele ranljive skupine, med drugim ženske, osebe LGBTIQ, revne, otroke, invalide, migrante begunce, prosilce za azil, verske in druge manjšine, neregistrirane delavce in zaprte oziroma priprte osebe; poudarja, da tudi negativne gospodarske in socialne posledice pandemije ter omejitve dostopa do zdravstvenega varstva in izobraževanja bolj prizadenejo ravno ranljive skupine; z zaskrbljenostjo opaža povečanje nestrpnosti, diskriminacije in sovražnega govora proti nekaterim skupinam v ranljivem položaju, zlasti manjšinam, ter omejevanje temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da bi morala EU povečati podporo za spopadanje z negativnimi posledicami covida-19, zlasti za ranljive skupine; v ta namen poziva EU, naj nujno okrepi svoja prizadevanja za odpravo zaskrbljujočega neravnovesja v svetovni distribuciji cepiv, s čimer bo izpolnila svojo predhodno zavezo, da bo cepivo proti covidu-19 podprla kot svetovno javno dobro, med drugim prek tehnološkega prenosa in povečanja lokalne proizvodnje, vključno prek enotne tehnološke točke za covid-19 (C-TAP), da se zagotovi, da so cepiva na voljo, dostopna in cenovno ugodna za čim večje število ljudi; poudarja, kako pomembno je podpreti krepitev izobraževalnih in zdravstvenih sistemov, da bodo odporni na prihodnje grožnje; od EU in držav članic zahteva okrepitev financiranja in vzpostavitev osnovnih javnih storitev; v zvezi s tem poudarja pomen socialne varnosti; poziva k večji podpori inovativnim tehnologijam v ta namen in pozdravlja tozadevni odziv skupine Team Europe; priznava pravico do telesnega in duševnega zdravja, ki je v številnih državah še vedno izpostavljena stigmatizaciji in diskriminaciji, ter poudarja, da je pandemija covida-19 razkrila izjemne malomarnosti pri zagotavljanju varstva duševnega zdravja; |
| --- | --- |

37.

Zagovorniki človekovih pravic

| 38. | izreka pohvalo pomembnemu delu, ki so ga opravili vsi zagovorniki človekovih pravic po svetu, kar jih je včasih drago stalo, in to priložnost izkoristi za priznanje prispevka vseh zagovornikov človekovih pravic h gibanju za človekove pravice; ponovno poudarja, da so zagovorniki človekovih pravic pogosto edini sogovorniki, ki lahko zagotovijo spremljanje na kraju samem in varstvo človekovih pravic na ozemljih, kot so območja, ki so okupirana ali priključena, zlasti na nekaterih zamrznjenih konfliktnih območjih, kjer so zmogljivosti za sodelovanje tako mednarodne skupnosti kot EU omejene; |
| --- | --- |

38.

| 39. | je resno zaskrbljen zaradi negotovega položaja zagovornikov človekovih pravic in obžaluje, da so žrtve vse večjega nasilja, vključno z načrtnimi uboji; poudarja, da imajo nekatere države še posebej zaskrbljujoče rezultate na področju preganjanja, nadlegovanja, ustrahovanja, ugrabitev in izvensodnih usmrtitev zagovornikov človekovih pravic; poudarja še posebej težke razmere za zagovornike človekovih pravic žensk, delavcev, okolja in domorodnih ljudstev, ki so se zaradi covida-19 še poslabšale; obžaluje, da se za utišanje zagovornikov človekovih pravic vse pogosteje uporabljajo tehnike, kot so nadlegovanje, kriminalizacija in obrekovanje, samovoljne aretacije in neomejena pridržanja v nečloveških razmerah, pogosto na podlagi slabo opredeljenih obtožb o terorizmu; ponovno poziva delegacije EU in veleposlaništva držav članic v tretjih državah, naj preučijo razvoj dogodkov in izzive v zvezi s pravico do spodbujanja in varstva človekovih pravic, iščejo, prejemajo in odgovarjajo na informacije o položaju zagovornikov človekovih pravic, jih redno obiskujejo v zaporu, spremljajo njihova sojenja ter se zavzemajo za njihov dostop do pravnega varstva in zaščite; nadalje poziva EU in njene države članice, naj razvijejo strategijo za ambiciozne ukrepe EU za obravnavanje naraščajočega števila napadov na zagovornike človekovih pravic; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva, da je treba nujno uvesti vseevropski sistem za izdajo vizumov za kratkoročno bivanje za začasno premestitev zagovornikov človekovih pravic, zlasti z vključitvijo navodil v vizumski priročnik EU in spremembo pravnih instrumentov o vizumih, zlasti vizumskega zakonika; obžaluje pomanjkanje napredka v zvezi s tem vprašanjem v preteklem letu in poziva k smiselni ponovni preučitvi bolj usklajene politike EU o izdaji nujnih vizumov zagovornikom človekovih pravic s strani držav članic; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva, naj se Evropskemu parlamentu omogoči večji nadzor nad ukrepi delegacij EU v zvezi s kršitvami in zlorabami človekovih pravic v tretjih državah ter naj sprejme konkretne in odločne ukrepe, če tretje države odgovornosti v zvezi s kršitvami človekovih pravic ne morejo izpolniti; poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo delegacije EU lahko računale na vse potrebne in ustrezne vire ter zmogljivosti za učinkovito ukrepanje v zvezi s človekovimi pravicami v tretjih državah; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ostro obsoja uboje zagovornikov človekovih pravic po vsem svetu in zahteva pravico in odgovornost za te napade na najvišji ravni odločanja; poudarja, da je večina med njimi varovala svoja zemljišča in okolje ter ščitila pravice domorodnih ljudstev; ponovno poziva k doslednemu spoštovanju načela prostovoljnega soglasja po predhodnem obveščanju v skladu s Konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 169 o domorodnih in plemenskih ljudstvih; poudarja, da je treba izboljšati dostop do sodnega varstva po vse svetu, da bi zmanjšali razširjeno nekaznovanje takih ubojev; vendar ugotavlja, da si je treba bolj prizadevati za odškodnine in nadomestila, sploh pa za preventivo, med drugim s krepitvijo nacionalnih načrtov za zaščito zagovornikov človekovih pravic v tretjih državah; |
| --- | --- |

42.

Svoboda izražanja, mirnega zbiranja in združevanja

| 43. | poudarja, da nedavne ugotovitve, kot je škandal NSO Pegasus, potrjujejo, da je vohunjenje med drugim zagovornikov človekovih pravic in novinarjev izjemno zaskrbljujoče, zaradi česar se zdi, da dejansko obstaja nevarnost zlorabe nadzorne tehnologije za spodkopavanje človekovih pravic; poziva k spodbujanju varnega in odprtega prostora ter večjih zmogljivosti za organizacije civilne družbe, zagovornike človekovih pravic, novinarje in druge zadevne posameznike, da bi jih zaščitili pred kibernetskim nadzorom in vmešavanjem; poudarja potrebo po trdnejši nacionalni in mednarodni ureditvi na tem področju; |
| --- | --- |

43.

| 44. | izraža resno zaskrbljenost zaradi posamičnih omejitev svobode izražanja, mirnega zbiranja in združevanja ter poudarja, da jih je treba te svoboščine zagotoviti in spoštovati; ponovno poudarja posebne izzive za svobodo mnenja in izražanja ter njuno povezavo s svobodo obveščanja, vključno z dostopom do neodvisnih in zanesljivih informacij na spletu in drugje; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ugotavlja, da neodvisno novinarstvo in obstoj zanesljivih medijskih kanalov še nikoli nista bila tako pomembna za ohranjanje varnih, zdravih in dobro delujočih človeških družb kot danes, in poudarja, da je potrebna večja javna podpora neodvisnemu novinarstvu po vsem svetu; obsoja porast pravnega nadlegovanja in omejevalne zakonodaje kot sredstev za utišanje kritičnih glasov, na primer s strateškimi tožbami proti udeležbi javnosti in kriminalizacijo obrekovanja na spletu in drugje, ki se uporablja za zastraševanje novinarjev, žvižgačev in zagovornikov človekovih pravic, da bi prenehali s preiskavami in razkrivanjem korupcije in drugih zadev javnega interesa v številnih državah; opozarja, da je treba zagotoviti preglednost lastništva medijev, tudi delničarjev, saj ima lastništvo pomembno vlogo pri zagotavljanju pluralnosti medijev; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ponovno poudarja posebne izzive za svobodo združevanja zaradi uporabe restriktivne zakonodaje, kot so protiteroristična, protiekstremistična in protikorupcijska zakonodaja, proti organizacijam civilne družbe, kar ima lahko za posledico zapleteno registracijo in financiranje ter zapletene zahteve glede poročanja kot oblik državnega nadzora in različne ukrepe, kot so zatiranje demonstracij z uporabo sile, nadlegovanje in samovoljno pridržanje; obsoja tako zlorabo zakonodajnih in policijskih pooblastil ali varnostnih ukrepov za omejevanje pravice do protesta; poudarja, da so bile v letih 2020 in 2021 zatrte na desetine demonstracij, pri čemer so bili nekateri protestniki umorjeni, na stotine miroljubnih protestnikov je bilo samovoljno pridržanjih in številni izmed njih so bili žrtve mučenja in slabega ravnanja ter so bili prisiljeni plačati visoke denarne kazni po sojenjih, na katerih niso bili zagotovljeni minimalni postopkovni standardi; obsoja kršitve pravice do kolektivnih pogajanj, posvetovanja in udeležbe delavcev in sindikatov; |
| --- | --- |

46.

| 47. | je močno zaskrbljen zaradi omejevanja akademske svobode ter vse večje cenzure in zapornih kazni za univerzitetne profesorje po vsem svetu, kar ima velike posledice za pravico do izobraževanja; poziva EU in države članice, naj z dvostranskim in večstranskim sodelovanjem okrepijo diplomatska prizadevanja v zvezi z grožnjami ali napadi državnih in nedržavnih akterjev na akademsko svobodo; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj ponovno preučita obstoječe mehanizme za podporo in zaščito zagovornikov človekovih pravic ter razvijeta zmogljivost za prepoznavanje in zagotavljanje pomoči, vključno z nujno zaščito in podporo, v primerih, ki vključujejo napade na akademsko svobodo; poziva Komisijo, naj stalno in na visoki ravni zagotavlja podporo Evropskemu meduniverzitetnemu centru in Svetovnemu kampusu za človekove pravice, kot zgled, kako Evropska unija podpira izobraževanje o človekovih pravicah po vsem svetu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | obsoja vse bolj razširjeno prakso, da avtoritarne države gostijo velike športne ali kulturne dogodke, da bi okrepile svojo mednarodno legitimnost, pri tem pa še bolj zatirajo domače oporečnike; poziva EU in države članice, naj sodelujejo z nacionalnimi športnimi zvezami, podjetji in organizacijami civilne družbe glede načinov njihovega sodelovanja na takšnih prireditvah, tudi v zvezi z olimpijskimi igrami v Pekingu leta 2022; poziva k oblikovanju političnega okvira EU za šport in človekove pravice; |
| --- | --- |

48.

Pravica do varnega in zdravega okolja

| 49. | priznava, da so podnebne spremembe ena največjih groženj človekovim pravicam naše in prihodnjih generacij, saj resno ogrožajo temeljne pravice do življenja, zdravja, hrane, prebivališča in ustreznega življenjskega standarda posameznikov in skupnosti; poudarja, da imajo vlade obveznosti v zvezi s človekovimi pravicami in trajnostnim razvojem; se zaveda tesne povezanosti človekovih pravic, zdravega okolja, biotske raznovrstnosti in boja proti podnebnim spremembam ter pozdravlja poziv OZN, naj se na svetovni ravni prizna pravica do varnega, čistega, zdravega in trajnostnega okolja; poudarja pomembno vlogo, ki jo imajo zagovorniki človekovih pravic ter lokalno in domorodno prebivalstvo pri ohranjanju takega okolja, čeprav jim z nasiljem pogosto grozijo tisti, ki so odgovorni za take škodljive okoljske prakse in imajo od njih dobiček; spodbuja EU in države članice, naj podprejo priznanje ekocida kot mednarodnega kaznivega dejanja v skladu z Rimskim statutom Mednarodnega kazenskega sodišča, ter poziva Komisijo, naj preuči njegov pomen za pravo in diplomacijo EU; Poziva EU in države članice, naj podajo odločne pobude za preprečevanje nekaznovanja kaznivih dejanj zoper okolje na svetovni ravni; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja obveznosti in odgovornosti držav in drugih nosilcev dolžnosti, vključno s podjetji, da ublažijo učinke podnebnih sprememb, preprečijo njihove negativne učinke na človekove pravice ter degradacijo in izgubo biotske raznovrstnosti ter spodbujajo ustrezne politike, ki so dovolj ambiciozne in nediskriminatorne, zagotavljajo udeležbo državljanov in dostop do učinkovitih pravnih sredstev ter so sorazmerne z obveznostmi na področju človekovih pravic; poziva EU, naj se poskuša zoperstaviti učinkom globalne podnebne krize, tudi z uvedbo učinkovitih in vzdržnih političnih ukrepov, in naj izpolnjuje cilje Pariškega sporazuma; ponovno poziva EU in njene države članice, naj v okviru svojega zunanjega delovanja okrepijo povezavo med človekovimi pravicami in okoljem ter zagotovijo učinkovito zaščito zagovornikov človekovih in okoljskih pravic; |
| --- | --- |

50.

| 51. | posebej opozarja na povezavo med izkoriščanjem virov in financiranjem konfliktov, vojn in nasilja ter priznava, da lahko okoljske posledice podnebnih sprememb povečajo migracije in prisilno razseljevanje; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da so domorodna ljudstva pogosto prve žrtve krčenja gozdov, ki ogroža njihove pravice do zemlje in druge pravice ter dostop do ključnih virov; v zvezi s tem poudarja, da imajo pravico določiti in oblikovati prednostne naloge in strategije za samorazvoj ter za uporabo svojih zemljišč, ozemelj in virov; poudarja, da je nekaznovanje za kršitve pravic domorodnih ljudstev gonilna sila krčenja gozdov, zato meni, da je bistveno, da se zagotovi odgovornost za te kršitve; |
| --- | --- |

52.

Pravice žensk, njihovo opolnomočenje in enakost spolov

| 53. | poudarja, da je bistvenega pomena izboljšati pravice žensk in pozdravlja akcijski načrt EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk v zunanjih odnosih za obdobje 2021–2025 (GAP III) kot znak zavezanosti EU na tem področju; pozdravlja pomembno vlogo, ki jo imajo politične voditeljice in državljanske aktivistke v političnih, socialnih in okoljskih gibanjih, ter obžaluje, da so ženske zaradi spola in dejavnosti pogosto žrtve nasilja in to včasih plačajo celo z življenjem; |
| --- | --- |

53.

| 54. | želi spomniti, da je Istanbulska konvencija kot prva splošno zavezujoča pogodba zasnovana za boj proti nasilju nad ženskami in dekleti ter nasilju v družini, ki jo je treba še ratificirati in uveljaviti, merilo za mednarodne standarde; |
| --- | --- |

54.

| 55. | priznava, da je pandemija nesorazmerno vplivala na ženske, zlasti se je povečalo nasilje na podlagi spola, kar je bilo posledica omejitvenih ukrepov; obžaluje, da ženske, tudi v EU, še vedno predstavljajo večino žrtev nasilja na podlagi spola, kot so družinsko in spolno nasilje in zloraba ter pohabljanje spolovil, ter da se soočajo z diskriminacijo v političnem in poklicnem življenju ter v dostopnosti izobraževanja in zdravstvenega varstva; poudarja, da žrtve nasilja na podlagi spola in trgovine z ljudmi zaradi pandemije občutno težje dostopajo do oskrbe, zaščite in pravnega varstva; poziva EU, naj podpre pripravo načrtov in protokolov za nujno pomoč na ravni OZN in v partnerskih državah, da bi programe pomoči prilagodili okoliščinam pandemije, njenim posledicam in prihodnjim krizam; pozdravlja skupna prizadevanja in naložbe EU, ki je skupaj z OZN začela izvajati pobudo Spotlight, katere cilj je odpraviti vse oblike nasilja zoper ženske in dekleta; |
| --- | --- |

55.

| 56. | obžaluje, da splošni napredek na področju pravic žensk močno zaostaja za zavezami držav OZN v pekinški konvenciji iz leta 1995, ter je zaskrbljen zaradi nazadovanja pri doseženem napredku; je zlasti zaskrbljen zaradi nazadovanja pravice vsakega posameznika, da v celoti nadzoruje vse, kar je povezano s spolnostjo ter spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami, brez prisile in diskriminacije, zlasti glede varnega in svobodnega dostopa do zakonitega splava; obsoja vsak poskus omejevanja obstoječih pravic in zaščite na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, pa tudi zakonodajo, politike in prakse, s katerimi se v številnih državah po svetu te pravice še naprej odvzemajo ali omejujejo; poudarja, da je treba vsem ljudem zagotoviti dostop do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, pravice do izobraževanja, informacij, načrtovanja družine, sodobnih kontracepcijskih metod, varnega in zakonitega splava ter zdravstvene oskrbe za matere, pred porodom in po porodu; poziva EU in države članice, naj potrdijo neodtujljive pravice žensk do telesne celovitosti, dostojanstva in samostojnega odločanja, spoštujejo univerzalnost in nedeljivost vseh človekovih pravic v vseh okoljih, ter spodbujajo spolno in reproduktivno zdravje in pravice v okviru svojih mednarodnih zavez ter v skladu s cilji OZN glede trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

56.

| 57. | je zelo zaskrbljen, ker se spolno nasilje in nasilje na podlagi spola uporabljata kot vojno orožje; poudarja, da se spolna kazniva dejanja in nasilje na podlagi spola v Rimskem statutu uvrščajo med vojna hudodelstva, hudodelstva zoper človečnost ali konstitutivne elemente genocida ali mučenja; poziva k usklajenemu ukrepanju, da bi spolno nasilje prenehali uporabljati kot vojno orožje; poziva EU, naj se bori proti nekaznovanju kršitev spolnih in reproduktivnih pravic v konfliktih ter podpira pravice žensk in deklet do resnice, učinkovitih pravnih sredstev in odškodnin za kršitve teh pravic; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja, da ocene, ki jih je objavila Svetovna zdravstvena organizacija, kažejo, da je bila približno vsaka tretja ženska (30 %) po vsem svetu v življenju žrtev fizičnega in/ali spolnega partnerjevega nasilja ali nepartnerskega spolnega nasilja; poudarja, da je večina tega nasilja partnerjevo nasilje; poudarja, da 137 žensk vsak dan ubije član njihove družine; poziva EU in svetovne akterje, naj odločno obsodijo partnersko nasilje in uporabijo vse razpoložljive instrumente za preprečevanje tega nasilja, zaščito žrtev in pregon storilcev; obsoja zločine, storjene proti dekletom in ženskam v družini zaradi domnevno neprimernega ravnanja, da bi povrnili domnevni ugled družine; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ugotavlja, da se je v letu 2020 močno poslabšal položaj žrtev trgovine z ljudmi, ki so večinoma ženske, saj so žrtve trgovine z ljudmi zaradi pandemije covida-19 še bolj ranljive; pozdravlja uvedbo strategije EU za boj proti trgovini z ljudmi (2021–2025); poudarja, da je treba zlasti okrepiti boj proti trgovini z ljudmi in organiziranim kriminalnim združbam, ki so v njej vpletene; poudarja, da je med pandemijo covida-19 odkrivanje žrtev trgovine z ljudmi še bolj zapleteno; zato poziva Evropsko unijo in države članice, naj si v okviru mednarodnega sodelovanja na področju pravosodja in kazenskega pregona še bolj prizadevajo za preprečevanje trgovine z ljudmi in ugotavljanje žrtev, obenem pa preprečijo njihovo kriminalizacijo, ter za zagotavljanje potrebne zdravstvene nege in psihološke podpore žrtvam v tesnem sodelovanju z Uradom Združenih narodov za droge in kriminal, nevladnimi organizacijami ter organizacijami civilne družbe, ki se ukvarjajo z zaščito žrtev; |
| --- | --- |

59.

| 60. | obsoja prakso nadomestnega materinstva v komercialne namene, ki je svetovni pojav in ženske po vsem svetu izpostavlja izkoriščanju in trgovini z ljudmi, hkrati pa se osredotoča zlasti na finančno in socialno ranljive ženske; poudarja, da močno vpliva na ženske, pravice žensk, zdravje žensk in enakost spolov, ter poudarja njene čezmejne posledice; poziva k oblikovanju evropskega pravnega okvira za obravnavo negativnih posledic nadomestnega materinstva v komercialne namene; |
| --- | --- |

60.

Otrokove pravice

| 61. | opozarja, da otrokove pravice ne poznajo meja, in poziva k sistematičnemu in skladnemu pristopu za spodbujanje in varstvo otrokovih pravic v Evropi in zunaj nje v skladu s Konvencijo OZN o otrokovih pravicah in Agendo 2030; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ponovno poziva Evropsko unijo in države članice, naj si bolj prizadevajo za odpravo vseh oblik zlorabe otrok; pozdravlja nedavno sprejeto strategijo EU o otrokovih pravicah (2021–2024); vendar poudarja, da so otroci še vedno žrtve nasilja, zgodnjih in prisilnih porok, trgovine z ljudmi, prisilnih spreobrnitev, prostitucije, otroške pornografije in pedofilije, spolnih zlorab in pohabljanja spolovil, otroškega dela ter novačenja kot vojakov ter da še vedno nimajo dostopa do izobraževanja in zdravstvene oskrbe in da trpijo zaradi podhranjenosti in revščine, zlasti v humanitarnih krizah in oboroženih konfliktih; poudarja, da je leto 2021 mednarodno leto za odpravo dela otrok; poziva k vključitvi pravic otrok in Agende OZN o otrocih in oboroženih spopadih v vse zunanje politike EU; poziva EU, naj zagotovi, da bodo njene trgovinske in razvojne politike delovale popolnoma usklajeno, da bi izkoreninili delo otrok; v zvezi s tem izpostavlja pilotni dialog o trajnostni pridelavi kakava, pri katerem sodeluje več deležnikov; poziva države članice, naj spoštujejo svoje odgovornosti pri zaščiti otrok tujih bojevnikov, ki so državljani EU; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva EU, naj otrokove pravice in zaščito otrok vključi v vse zunanje politike EU, tudi v okvir dialogov o človekovih pravicah, mednarodnih in trgovinskih sporazumov, instrumenta za predpristopno pomoč in instrumenta za sosedstvo ter mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa; poudarja, da je treba spremljati vse ukrepe EU, ki so pomembni za otroke, in zagotoviti celovito izvajanje pristopa na podlagi načela neškodovanja pravicam otrok; |
| --- | --- |

63.

Trgovina z ljudmi in prisilno delo

| 64. | obsoja vse oblike trgovanja z ljudmi, prisilnega dela in sodobnega suženjstva v večjem obsegu skupin, tudi žensk, otrok, priseljencev in kvalificiranih delavcev; opozarja države članice, da je treba kazensko preganjati in obsoditi tiste, ki so vpleteni v te dejavnosti bodisi v svojih državah izvora bodisi v okviru trgovanja s skupinami na mednarodni ravni; poudarja, da je treba celovito spremljati in revidirati spoštovanje človekovih pravic in pravic zaposlenih, kadar se izplačujejo prispevki za kritje stroškov osnovnih storitev, ki jih potrebujejo tretje države, da bi preprečili izvajanje teh storitev v slabih pogojih, s katerimi se kršijo človekove pravice; poziva EU in njene države članice, naj vodijo ukrepe na večnacionalnih forumih, da bi izkoreninili vse oblike trgovine z ljudmi, prisilnega dela in sodobnega suženjstva, ki so, poleg tega, da so grozljiva kazniva dejanja, vzrok za priseljevanje v slabih pogojih, ki vodijo do izjemne ranljivosti in trpljenja; zaradi resnosti teh kršitev poziva, naj EU v veljavne sporazume in sporazume, sklenjene s tretjimi državami, vključi posebno klavzulo, s katero bo obsodila in izrazila nespravljivost vsake oblike trgovine z ljudmi, prisilnega dela in sodobnega suženjstva v različnih skupinah, tudi žensk, priseljencev in usposobljenih delavcev; |
| --- | --- |

64.

Nestrpnost in diskriminacija

| 65. | ponovno najstrožje obsoja diskriminacijo, ksenofobijo, nestrpnost, preganjanje in uboje zaradi rase, narodnosti, državljanstva, družbenega sloja, invalidnosti, kaste, vere, prepričanja, starosti, spolne usmerjenosti in spolne identitete, kar ostaja velik problem v številnih državah; poudarja, da je pandemija covida-19 izjemno nesorazmerno vplivala na rasno in etnično diskriminacijo, ksenofobijo in s tem povezano nestrpnost; pozdravlja uvedbo akcijskega načrta EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025, ki ne obravnava le individualne in socialne razsežnosti, ampak tudi strukturno naravo tega pojava; poudarja, da so kljub dvajsetim letom dela od sprejetja deklaracije in akcijskega programa iz Durbana leta 2001 rasizem, diskriminacija, ksenofobija in s tem povezana nestrpnost še vedno problem v številnih svetovnih državah ter poziva k pristopu ničelne tolerance do teh pojavov; poziva vlade, regionalne organizacije, civilno družbo in druge deležnike, naj okrepijo svoja prizadevanja za učinkovito izvajanje deklaracije ter pripravijo in izvedejo akcijske načrte za boj proti rasizmu, rasni diskriminaciji, ksenofobiji in s tem povezani nestrpnosti; poziva EU, naj v sodelovanju s podobno mislečimi partnerji in mednarodnimi organizacijami, kot so OVSE, OZN, Afriška unija, Organizacija ameriških držav in Svet Evrope, organizira svetovni vrh o boju proti rasizmu in diskriminaciji po vsem svetu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | obžaluje, da se domorodna ljudstva po vsem svetu še vedno soočajo z razširjeno in sistematično diskriminacijo in preganjanjem, vključno s prisilnim razseljevanjem, samovoljnimi aretacijami in umori zagovornikov človekovih in zemljiških pravic; ponovno poziva EU, države članice in njihove partnerice v mednarodni skupnosti, naj sprejmejo vse ukrepe, ki so potrebni za priznavanje, varstvo in uveljavljanje pravic domorodnih ljudstev, vključno z njihovo pravico do jezika, zemljišč, ozemelj in virov, in vzpostavi pritožbeni mehanizem za vlaganje pritožb v zvezi s kršitvami in zlorabami; pozdravlja delo civilne družbe in nevladnih organizacij v zvezi s tem; omenja imenovanje stalnega poročevalca o domorodnih ljudstvih, ki bi za Parlament spremljal stanje človekovih pravic domorodnih ljudstev; spodbuja države, naj ratificirajo določbe konvencije MOD št. 169 o domorodnih ljudstvih in plemenih; priporoča, naj EU in njene države članice v veljavnih in prihodnjih okvirih za potrebno skrbnost upoštevajo domorodna ljudstva in omenijo pravice iz deklaracije OZN; |
| --- | --- |

66.

| 67. | je zelo zaskrbljen nad obsegom in posledicami kastne hierarhije, kastnega razlikovanja in stalnih kršitev človekovih pravic na podlagi kastne pripadnosti, vključno z onemogočanjem dostopa do pravnega varstva in zaposlitve, nadaljnjo segregacijo, revščino in stigmatizacijo ter kastnimi ovirami pri uresničevanju temeljnih človekovih pravic ter pomoči pri človekovem razvoju; ponovno poziva EU in njene države članice, naj okrepijo prizadevanja ter v OZN in ustreznih tretjih državah podprejo pobude za odpravo kastnega razlikovanja; |
| --- | --- |

67.

Pravice oseb LGBTIQ

| 68. | odločno obsoja kršitve človekovih pravic, diskriminacijo in grožnje s smrtjo, s katerimi se soočajo lezbijke, geji, biseksualci, transspolne, nebinarne, interspolne ter kvir osebe (LGBTIQ) po svetu, kar se je še poslabšalo, saj se covid-19 uporablja kot izgovor za zatiranje zagovornikov LGBTIQ in homofobno ter transfobno obrekovanje; poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo pri zagovarjanju pravic oseb LGBTIQ v mednarodnih forumih, vključno s prizadevanji za dekriminalizacijo spolne usmerjenosti, spolne identitete, spolnega izražanja in spolnih značilnosti ter za odpravo pohabljanja spolnih organov interspolnih oseb, t. i. „reparativne terapije“ in prisilne sterilizacije transspolnih oseb; pozdravlja, da je v strategijo za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025 vključena zaveza EU, da se vprašanja oseb LGBTIQ vključijo v njeno zunanjo politiko, med drugim podpora instrumentu NDCI – Globalna Evropa ter instrumentu za predpristopno pomoč; poziva EU in države članice, naj v svojih zunanjih politikah temeljito in dosledno uporabljajo smernice EU o spodbujanju in varstvu človekovih pravic oseb LGBTIQ; |
| --- | --- |

68.

Svoboda misli, vesti, veroizpovedi ali prepričanja

| 69. | v celoti podpira pravico do svobode misli, vesti in veroizpovedi, prepričanja ali neverovanja ter pravico posameznika, da izraža, spremeni ali opusti svojo veroizpoved ali prepričanje brez strahu pred nasiljem, preganjanjem ali diskriminacijo; poudarja, da je pomembno obravnavati preganjanje zaradi veroizpovedi ali prepričanja in obsoja preganjanje manjšin iz teh razlogov v številnih delih sveta; poziva države članice in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj se posebej seznanijo s temi primeri in se nanje ustrezno odzovejo; obsoja zlorabo zakonov o bogokletstvu, ki ohranjajo diskriminacijo, ter obžaluje, da se vera in verske ustanove na račun človekovih pravic uporabljajo za preganjanje prepričanja ali verskih manjšin in skupnosti, žensk, oseb LGBTIQ ter drugih oseb v ranljivem položaju, in sicer tudi s pravnimi sredstvi; ponovno obsoja vse poskuse oblasti ali vlad, da bi zanikale ali posegale v izbiro verskih voditeljev ali voditeljev zagovornikov istega prepričanja; poudarja, da so države odgovorne za spodbujanje in varstvo človekovih pravic oseb istega prepričanja ali verskih manjšin; poudarja, da so v tem smislu pomembne pobude civilne družbe; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva Komisijo in Svet, naj razvijeta ambiciozne programe za varstvo svobode veroizpovedi ali prepričanja po vsem svetu, vključno s spodbujanjem in podporo mednarodnih prizadevanj za zbiranje dokazov o grozodejstvih, privedbo storilcev pred sodišče, izvrševanjem kazenskih sankcij in vrnitvijo odškodnine žrtvam; poziva Svet, Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj s tretjimi državami sodelujejo pri sprejemanju ukrepov za preprečevanje kaznivih dejanj iz sovraštva in boj proti njim; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ugotavlja, da je mesto posebnega odposlanca EU za spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja zunaj EU v celoti nezasedeno že dalj kot leto; ponovno poziva Svet in Komisijo, naj čim prej opravita pregledno in celovito oceno v zvezi z učinkovitostjo in dodano vrednostjo položaja posebnega odposlanca, da bi mu zagotovili ustrezna sredstva ter primerno podprli njegov institucionalni mandat, zmogljivosti in naloge; |
| --- | --- |

71.

Nacionalne, etnične in jezikovne manjšine

| 72. | opozarja na obveznosti držav, da na svojem ozemlju varujejo pravice svojih narodnostnih, etničnih, kulturnih, verskih in jezikovnih manjšin; poziva Komisijo, naj podpre varstvo pravic pripadnikov manjšin po vsem svetu, tudi v okviru tematskega programa za človekove pravice in demokracijo; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva vlade partnerskih držav EU, naj spoštujejo temeljne človekove pravice narodnih, etničnih in jezikovnih manjšin, vključno z njihovo kulturo, jezikom, vero, tradicijo in zgodovino, da bi ohranili njihove kulture in raznolikost; ponovno poudarja, da morajo te vlade izpolniti obveznosti in zaveze, ki so jih prevzele v skladu z mednarodnimi pogodbami in sporazumi; obžaluje vse poskuse, da bi z njihovo prisilno asimilacijo zanemarili temeljne in človekove pravice etničnih in jezikovnih manjšin; |
| --- | --- |

73.

Pravica do udeležbe na svobodnih in poštenih volitvah

| 74. | poudarja, da pravica do udeležbe v javnih zadevah, zlasti prek volitev, ni zgolj človekova pravica sama po sebi, temveč je tudi neločljivo povezana s številnimi drugimi človekovimi pravicami, katerih uživanje je bistveno za smiseln volilni proces in je v jedru demokratičnih vlad; |
| --- | --- |

74.

| 75. | odločno obsoja spodkopavanje demokratičnih vrednot v številnih tretjih državah in izpodbijanje volilne integritete, volilno nasilje, zlorabo upravnih sredstev s strani vladajočih strank, zatiranje političnih nasprotnikov, cenzuro in grožnje neodvisnim medijem ter porast dezinformacij; poziva EU, naj se zoperstavi tem izjemno zaskrbljujočim situacijam in predstavi konkretne in učinkovite predloge ter ponovno potrdi svojo pripravljenost prevzeti vodilno vlogo pri spodbujanju demokratičnih vrednot ter svobodnih in poštenih volitev v tretjih državah; |
| --- | --- |

75.

| 76. | obžaluje, da se avtoritarni in neliberalni režimi oddaljujejo od zrele demokracije, univerzalnih človekovih pravic in demokratičnih standardov ter ustvarjajo napačen vtis legitimnosti s pomočjo lažnih volilnih postopkov, ki niso niti svobodni niti pošteni in pregledni; poziva EU in njene države članice, naj okrepijo spodbujanje demokratične odpornosti Unije v tretjih državah z uporabo vseh razpoložljivih instrumentov; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva k vzpostavitvi zaščite demokratičnih in volilnih procesov kot glavnega svetovnega vprašanja ter k razvoju učinkovitega okvira za odzivanje na vse vrste vmešavanja v volilne procese v tesnem sodelovanju z mednarodnimi organizacijami, kot je OVSE; |
| --- | --- |

77.

Korupcija in človekove pravice

| 78. | meni, da korupcija spodbuja, ohranja in institucionalizira kršitve človekovih pravic in nesorazmerno prizadene najbolj ranljive in marginalizirane posameznike in skupine v družbi; vztraja, da se morajo EU in njene države članice spoprijeti s korupcijo pri svojem zunanjem delovanju in uporabiti najvišje standarde preglednosti pri njenem financiranju v tretjih državah ter podpirati protikorupcijske organizacije civilne družbe, novinarje in žvižgače, hkrati pa spodbujati ustanavljanje učinkovitih protikorupcijskih institucij in sprejetje trdnih regulativnih okvirov ter obravnavati jurisdikcije, kjer velja davčna tajnost, in davčne oaze; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poziva EU, naj sprejme orodja proti avtoritarnim voditeljem in tistim, ki jih finančno podpirajo, vključno z vpletenimi v volilne goljufije, da bi odkrili in zamrznili nezakonita sredstva, ter spodbuja uporabo splošne pristojnosti v primerih hudih kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

79.

| 80. | se zaveda dejstva, da EU ne more biti dober zgled v boju proti korupciji, dokler imajo nekatere države članice in nekateri akterji s sedežem v EU slabe rezultate na tem področju; pričakuje, da bodo Komisija in države članice okrepile konkretne ukrepe proti zlorabam na teh področjih; priporoča, naj Parlament, Komisija in države članice zagotovijo znatno podporo protikorupcijskim organizacijam civilne družbe, novinarjem in prijaviteljem nepravilnosti; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poudarja, da je treba razviti načela in si prizadevati za mednarodno priznano pravno opredelitev korupcije na visoki ravni kot kaznivega dejanja po nacionalnem in mednarodnem pravu, vključno z njeno sistemsko naravo; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poziva, naj se aktualne primere nekaznovanja korupcije na visoki ravni rešuje z okrepljenim izvrševanjem protikorupcijskih zakonov, da bi zagotovili odgovornost storilcev, vpletenih v korupcijske mreže na visoki ravni; poziva k preučitvi celovitih pristopov, ki vključujejo reforme mednarodnih pravosodnih institucij, kot je razširitev pristojnosti Mednarodnega kazenskega sodišča; |
| --- | --- |

82.

Globalni režim sankcij EU na področju človekovih pravic (EU GHRSR – zakon Magnickega EU)

| 83. | pozdravlja sprejetje globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic EU (zakon Magnickega GHRSR-EU), ki bistveno dopolnjuje nabor orodij EU za človekove pravice in zunanjo politiko ter krepi vlogo Unije kot svetovnega akterja na področju človekovih pravic, saj ji omogoča sprejemanje omejevalnih ukrepov proti pravnim in fizičnim osebam, vpletenim v hude kršitve človekovih pravic po vsem svetu; izreka pohvalo Svetu za sprejetje prvih ciljno usmerjenih sankcij v okviru režima in poziva Svet, naj po potrebi sprejme dodatne ukrepe; poudarja, da uporaba globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic ne preprečuje ali izključuje sprejetja drugih instrumentov EU za varstvo človekovih pravic, ki se lahko med seboj kombinirajo in dopolnjujejo; obsoja katere koli samovoljne ali neupravičene omejevalne ukrepe proti EU ali drugim subjektom v odgovor na odločitve EU v skladu z globalnim režimom sankcij EU na področju človekovih pravic Unije; obžaluje, da se je Svet za glasovanje o sankcijah glede človekovih pravic odločil za soglasje in ponovno poziva k uvedbi glasovanja s kvalificirano večino; |
| --- | --- |

83.

| 84. | ponovno poziva, naj se področje uporabe globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic razširi na dejanja korupcije, da bi zagotovili učinkovito ukrepanje proti gospodarskim in finančnim vzvodom kršiteljev človekovih pravic; poudarja alternativno možnost, da Komisija predstavi zakonodajni predlog o sprejetju novega režima tematskih sankcij za boj proti resnim dejanjem korupcije, opredeljenim na podlagi Konvencije OZN proti korupciji; poudarja, da je za dosledno izvajanje globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic potrebna učinkovita strategija, ki bo usklajena z drugimi zunanjimi politikami EU, zlasti na področju človekovih pravic, ter obstoječimi mednarodnimi okviri za sankcije; poudarja, da mora globalni režim sankcij EU na področju človekovih pravic spoštovati načelo, da se v skladu z mednarodnim kazenskim pravom in mednarodnim humanitarnim pravom ne vpliva negativno na splošno prebivalstvo ciljne države; opozarja, da je skladna in enotna uporaba omejevalnih ukrepov v državah članicah pogoj za verodostojnost in učinkovitost zunanjih ukrepov EU; pozdravlja napoved Komisije, da bo do konca leta 2021 opravila pregled praks, ki ogrožajo sankcije, ter veljavnih obveznosti poročanja za države članice glede izvajanja in izvrševanja; poziva Komisijo kot varuhinjo Pogodb in podpredsednika/visokega predstavnika kot osebo, odgovorno za enotnost, skladnost in učinkovitost zunanje politike EU, naj zagotovijo, da bodo nacionalni odzivi na nespoštovanje omejevalnih ukrepov, ki jih je sprejela EU, učinkoviti, sorazmerni in odvračilni; |
| --- | --- |

84.

Migracije in azil

| 85. | ponovno potrjuje neodtujljive človekove pravice migrantov, beguncev in prisilno razseljenih oseb ter poziva Unijo in države članice, naj jih pri svojem sodelovanju s tretjimi državami v celoti spoštujejo in jih vključujejo tako pri določanju visokih pravnih standardov kot, kar je enako pomembno, pri njihovi učinkoviti uporabi in na ta način poskrbijo za učinkovito varstvo teh pravic v praksi; opozarja, da morajo EU in njene države članice pri svojih zunanjih in ekstrateritorialnih ukrepih, sporazumih in sodelovanju na področju migracij, meja in azila spoštovati in varovati človekove pravice, zlasti tiste iz Listine o temeljnih pravicah, vključno s pravico do življenja, svobode in azila, zlasti pri individualnem obravnavanju prošenj za azil; |
| --- | --- |

85.

| 86. | ponovno poziva Komisijo, naj pripravi pregled, kako sodelovanje na področju migracij s tretjimi državami vpliva na človekove pravice, vključno s predhodno oceno in oceno mehanizmov spremljanja, ter izvede pregledne predhodne ocene tveganja o vplivu formalnega, neformalnega ali finančnega sodelovanja EU s tretjimi državami na pravice migrantov, beguncev in prisilno razseljenih oseb; poleg tega poziva k večji preglednosti in ustrezni ravni parlamentarnega in demokratičnega nadzora nad njenimi dejavnostmi na tem področju; opozarja na tveganja, ki jih prinašajo neformalni dogovori o vračanju in ponovnem sprejemu, za katere se ne uporablja sodni nadzor in zato ne omogočajo učinkovitih pravnih sredstev pri kršitvah človekovih pravic, ki jih doživljajo migranti in prosilci za azil; zato znova poziva EU, naj zagotovi, da bodo vsi sporazumi o sodelovanju na področju migracij in ponovnem sprejemu z državami, ki niso članice EU, popolnoma skladni z mednarodnim pravom človekovih pravic, begunskim in pomorskim pravom, zlasti Konvencijo o statusu beguncev; vztraja, da je treba človekove pravice vključiti v vse dejavnosti, ki jih izvajata Frontex in Evropski azilni podporni urad, ter jih spremljati; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poziva EU in njene države članice, naj obravnavajo temeljne vzroke migracij ter podpirajo in spodbujajo razvoj, vlagajo v izobraževanje in zagotavljajo neposredno pomoč za izboljšanje življenjskih priložnosti, kar bi lahko prispevalo k stabilnejšim in bolj trajnostnim družbam; s tem v zvezi poziva Komisijo, naj preuči najboljše metode za sodelovanje s tretjimi državami; poziva EU in njene države članice, naj podprejo pravico beguncev in prosilcev za azil, da se po koncu preganjanja ali nasilja, ki je povzročilo njihovo razselitev, vrnejo v domovino, pri tem pa spoštujejo načelo nevračanja; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poziva Evropsko komisijo, naj pripravi zakonodajne predloge, ki bodo državam članicam zagotovili potrebne zaščitne ukrepe za učinkovit odziv na instrumentalizacijo migracij s strani tretjih držav; poziva partnerske države in mednarodne organizacije, naj zagotovijo izvajanje pravnih okvirov in podvojijo prizadevanja za sodelovanje na področju tihotapljenja migrantov, pri čemer naj zagotovijo zaščito migrantov in preprečijo njihovo izkoriščanje; |
| --- | --- |

88.

| 89. | obsoja število smrtnih žrtev na migracijskih poteh in ponovno poziva k oblikovanju usklajenega evropskega pristopa, da bi podprli in zagotovili hitre in učinkovite postopke identifikacije tistih, ki so umrli na poti v EU; obžaluje, da so nekatere osebe, ki bi lahko zaprosile za azil, celo poslali nazaj na mejo ali jih izgnali nazaj v kraje, kjer je bilo njihovo življenje ogroženo, kar je kršenje mednarodnega prava in zlasti pravice do azila; obsoja napade na nevladne organizacije, ki pomagajo migrantom; poziva EU in države članice k popolni preglednosti pri dodeljevanju sredstev, namenjenih tretjim državam za sodelovanje na področju migracij, in naj zagotovijo, da takšno sodelovanje ne bi neposredno ali posredno koristilo varnostnim, policijskim ali državnim organom, vpletenim v kršitve človekovih pravic; vztraja, da je treba opredeliti okvire za zaščito migrantov, zlasti z odpiranjem varnih in zakonitih poti za migrante in izboljšanjem dostopa do humanitarnih vizumov, ter izboljšati njihovo uporabo; poziva Evropski parlament, naj spremlja sporazume o migracijah; |
| --- | --- |

89.

Mednarodno humanitarno pravo

| 90. | poudarja, da je splošno spoštovanje mednarodnega humanitarnega prava ter mednarodnega prava človekovih pravic izrednega pomena, ter strani v svetovnih oboroženih konfliktih poziva, naj agencijam za humanitarno pomoč zagotovijo popoln, pravočasen in neoviran dostop do ranljivega prebivalstva in območij ter naj zaščitijo civilno prebivalstvo, zlasti ženske in otroke, ter humanitarne in zdravstvene delavce, kakor zagotavljajo ženevske konvencije in njihovi dodatni protokoli; poudarja, da je pomembno prispevati k vzpostavitvi humanitarnih koridorjev za izredne razmere, tudi takrat, ko se lahko položaj (zelo hitro) stopnjuje do splošnih in hudih kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

90.

| 91. | ponovno poudarja, da bi morale EU in države članice dejavno podpreti poziv generalnega sekretarja in Varnostnega sveta OZN k prekinitvi ognja po svetu, tudi z učinkovitimi ukrepi proti nezakoniti trgovini z orožjem ter s povečanjem preglednosti nad izvozom orožja iz držav članic in odgovornosti zanj; obžaluje, da se je zaradi pandemije covida-19 in njenih posledic povečalo politično nasilje, zaostrila tekmovalnost med oboroženimi skupinami in so se razplamtele dolgotrajne napetosti, žrtve pa so še manj zaščitene; pri tem je močno zaskrbljen zaradi porasta spolnega nasilja, povezanega s konflikti, čeprav je leta 2020 minilo 20 let od resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 o ženskah, miru in varnosti; |
| --- | --- |

91.

| 92. | opozarja na svojo resolucijo z dne 27. februarja 2014 o uporabi oboroženih brezpilotnih letal (11) in je še vedno zaskrbljen zaradi njihove uporabe zunaj mednarodnega pravnega okvira; ponovno poziva EU, naj nujno razvije pravno zavezujoč okvir za uporabo oboroženih brezpilotnih letal, da bi zagotovila, da države članice – v skladu s svojimi pravnimi obveznostmi – ne bodo zagrešile nezakonitih načrtnih ubojev ali olajšale takšnih ubojev s strani tretjih držav; poleg tega poziva Komisijo, naj Parlament ustrezno obvešča o uporabi sredstev EU za vse raziskovalne in razvojne projekte, povezane z izgradnjo brezpilotnih letal; poziva, naj se izvedejo ocene učinka na človekove pravice v zvezi z nadaljnjimi projekti razvoja brezpilotnih letal; opozarja na svojo resolucijo z dne 12. septembra 2018 o avtonomnih orožnih sistemih (12) ter poziva podpredsednika/visokega predstavnika in države članice, naj prepovejo razvoj, proizvodnjo in uporabo popolnoma avtonomnega orožja, ki nima bistvenega človeškega nadzora nad ključnimi funkcijami izbiranja in napadanja ciljev; vztraja, da je treba začeti mednarodna pogajanja o pravno zavezujočem instrumentu, ki bi prepovedal smrtonosno avtonomno orožje brez ustreznega človeškega nadzora; poziva podpredsednika/visokega predstavnika in države članice, naj v zvezi s tem sprejmejo skupno stališče za mednarodna pogajanja; |
| --- | --- |

92.

Vojne in konflikti po svetu ter njihov vpliv na človekove pravice

| 93. | opozarja na večplastne grožnje za uveljavljanje človekovih pravic, ki jih prinašajo sodobni oboroženi konflikti in kamor so poleg držav pogosto vključeni nedržavni akterji in teroristične organizacije, katerih humanitarne posledice so katastrofalne; poudarja kršitve in zlorabe človekovih pravic, ki so jih zagrešila zasebna vojaška in varnostna podjetja; poudarja, da imajo žrtve kršitev človekovih pravic zelo omejen dostop do pravnega varstva na ozemljih, kot so okupirana ali priključena območja, tudi na zamrznjenih konfliktnih območjih, kjer so vzpostavljene pravne in institucionalizirane strukture za varstvo človekovih pravic bodisi pomanjkljive bodisi neustrezne; Evropsko unijo ponovno poziva, naj se na konflikte odločneje odzove, zato mora razviti in postati sposobna samostojno uporabljati svoje instrumente, tudi v sodelovanju s partnerskimi državami in regionalnimi organizacijami, pri čemer naj se zlasti osredotoči na humanitarno pomoč, preprečevanje konfliktov, tranzicijsko pravičnost, mediacijo in nudenje dobrih uslug ter spravo, in odpravi vzroke za konflikte in zagotavlja potrebno podporo mednarodnim misijam za izgradnjo in ohranjanje miru, poleg tega pa tudi misijam EU v okviru skupne varnostne in obrambne politike ter operacijam obnove po konfliktih, pri čemer naj podpira in izvaja odločno vključevanje človekovih pravic in nadzor nad njimi ter trden vidika spola; |
| --- | --- |

93.

| 94. | pozdravlja nov koncept mirovnega posredovanja EU, kjer se nabor sredstev EU za krizno upravljanje širi na višji cilj konfliktnega preoblikovanja ter spodbuja pripravo novih orodij za dialog in zmogljivosti na tem področju; ponovno poziva države članice, naj dosledno spoštujejo določbe 7. člena Pogodbe OZN o trgovini z orožjem o izvozu in oceni izvoza ter kodeks ravnanja EU glede izvoza orožja in tako pomagajo zajeziti oborožene konflikte in hude kršitve človekovih pravic ali mednarodnega humanitarnega prava, tudi pri izvozu orožja in opreme za nadzor in obveščanje, ki bi lahko državam uvoznicam ali nedržavnim akterjem omogočila ali olajšala kršitve človekovih pravic oziroma mednarodnega humanitarnega prava; ponovno poziva k strožjemu nadzoru izvoza orožja iz EU po vsej EU, boljšemu nadzoru nad končno uporabo izvoženega orožja ter tesnejšemu usklajevanju državnih odločitev o izvozu orožja; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poziva visokega predstavnika/podpredsednika in Svet, naj posebno pozornost namenita stanju človekovih pravic na zasedenih ali priključenih ozemljih in sprejmeta učinkovite ukrepe za preprečevanje hudih kršitev človekovih pravic na terenu; vztraja, kako pomembno je zagotoviti skladnost politike EU v zvezi z zasedbo ali priključitvijo ozemlja; opominja, da bi moralo politiko EU v vseh teh primerih voditi mednarodno humanitarno pravo, tudi v primerih dolgotrajne zasedbe; poudarja odgovornost gospodarskih družb s sedežem v EU, da izvajajo najstrožje politike potrebne skrbnosti za vse gospodarske ali finančne dejavnosti na teh ozemljih ali z njimi ter da zagotovijo strogo skladnost z mednarodnim pravom in politikami sankcij EU, kadar se uporabljajo v teh primerih; |
| --- | --- |

95.

Tranzicijska pravičnost

| 96. | poziva k spodbujanju procesov tranzicijske pravičnosti, ki povečujejo vlogo civilne družbe, žrtev, marginaliziranega in ranljivega prebivalstva, žensk, otrok in mladih, pa tudi podeželanov in meščanov; spodbuja k povezavi med stalnimi strukturami, kot so državni pravosodni sistemi in državne institucije ali mreže za preprečevanje grozodejstev, ter pobudami za tranzicijsko pravičnost; poudarja, da je treba žrtvam in prizadetim skupnostim dati na voljo orodja, prostor in informacije; |
| --- | --- |

96.

Primerna skrbnost in odgovornost podjetij

| 97. | poudarja, da ima Evropska unija edinstveno priložnost, da vrši pritisk na podjetja glede spoštovanja človekovih pravic na globalni ravni s prihodnjo zavezujočo zakonodajo EU o primerni skrbnosti in odgovornosti podjetij, pri čemer naj podjetja obveže k ugotavljanju, preprečevanju, sporočanju, ugotavljanju odgovornosti in učinkoviti odpravi morebitnih in/ali dejanskih škodljivih učinkov na človekove pravice, okolje in dobro upravljanje v njihovi celotnih vrednostnih verigah ter zagotovi ureditev civilne odgovornosti in žrtvam omogoči odpravo krivic in jamči za odgovornost; poziva, naj zakonodaja velja za vsa velika podjetja, za katera velja zakonodaja države članice, s sedežem na ozemlju Unije ali ki delujejo na notranjem trgu, ter mala in srednja podjetja, ki kotirajo na borzi ali poslujejo v visoko tveganih sektorjih, ob ustreznem upoštevanju načela sorazmernosti; poudarja, da je treba določiti in izvajati upravni nadzor in sankcije, da bo zakonodaja učinkovita, ter zagotoviti enake konkurenčne pogoje za podjetja; meni, da je treba strategije za potrebno skrbnost podjetij opredeliti in izvajati s smiselnimi in rednimi posveti z deležniki ter jih javno objaviti; pozdravlja, da je leta 2020 v celoti začeli veljati uredba EU o taksonomiji (13) in leta 2021 uredba EU o konfliktnih mineralih (14), kar sta konstruktivna koraka na tem področju; |
| --- | --- |

97.

| 98. | znova opozarja, da se je približno dve tretjini ubitih zagovornikov človekovih pravic po svetu borilo za to, da bi zavarovali svojo zemljo in okolje ter pravice domorodnih ljudstev, pogosto v poslovnem okolju; poudarja, da po mnenju zagovornikov človekovih pravic postaja vse bolj nujno, da EU začne izvajati obvezno zakonodajo o primerni skrbnosti podjetij na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

98.

| 99. | ponovno poziva k boju proti prisilnemu delu in drugim zlorabam človekovih pravic v dobavnih verigah in njihovemu izkoreninjenju, tudi zlorab okoljskih, avtohtonih in delavskih pravic ter groženj in napadov na zagovornike človekovih pravic; poziva institucije EU, naj dajejo zgled in izvedejo temeljito oceno potrebne skrbnosti pri prodajalcih, vključno s prodajalci, zunaj Evropske unije; poziva Komisijo in Svet, naj prepovesta kateri koli uvoz izdelkov, proizvedenih s postopki, v katerih se hudo kršijo človekove pravice, vključno s prisilnim delom na enaki ravni; poziva evropska podjetja, naj ravnajo odgovorno in temeljito pregledajo svoje dobavne verige in tako poskrbijo, da niso vpletena v zlorabe človekovih pravic; |
| --- | --- |

99.

| 100. | ugotavlja, da v letu 2021 mineva deset let od sprejetja vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, ki so dejanski okvir s smernicami, zlasti smernicami v tretjem stebru o spoštovanju zagovornikov človekovih pravic in njihovih možnostih za odpravo krivic, ki zagotavljajo nujno ogrodje za sodelovanje s tretjimi državami pri preprečevanju ter dostopu žrtev do sodnih in drugih mehanizmov za pritožbe in odškodnine; poudarja, kako pomembno je, da vse države v celoti izvajajo vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, ter poziva vse države članice EU, ki še niso sprejele državnih akcijskih načrtov v zvezi s tem, naj to storijo čim prej; poudarja, da je treba vzpostaviti mednarodni pravno zavezujoči instrument, s katerim naj bi po mednarodnem pravu človekovih pravic urejali dejavnosti nadnacionalnih družb in drugih podjetij; spodbuja Evropsko unijo in države članice, naj konstruktivno sodelujejo pri delu medvladne delovne skupine OZN za nadnacionalne družbe in druga podjetja v zvezi s človekovimi pravicami; meni, da je to nujen korak naprej pri spodbujanju in varstvu človekovih pravic; |
| --- | --- |

100.

Pomen trdnih klavzul o človekovih pravicah v mednarodnih sporazumih

| 101. | ponovno poziva k sistematičnemu vključevanju izvršljivih klavzul o človekovih pravicah v vse sporazume med EU in tretjimi državami, tudi sporazume o prosti trgovini in samostojne sporazume o zaščiti naložb; poziva k izboljšani uporabi teh klavzul, med drugim z vzpostavitvijo posebnih mehanizmov za spremljanje in reševanje težav; poziva, naj se te klavzule izvršujejo na podlagi jasnih meril in s spremljanjem, kamor naj bodo vključeni Parlament, civilna družba in ustrezne mednarodne organizacije; poudarja, da bi lahko Unija z določitvijo posebnih meril ugotavljala možnosti za uvedbo sorazmernosti v sankcije za kršitve; poudarja, da bi morale imeti kršitve sporazumov jasne posledice, v skrajnem primeru tudi prekinitev sporazuma ali odstop EU od njega, če so kršitve človekovih pravic res hude ali stalne; priporoča, naj se v vse sporazume o trgovini in tujih naložbah vključijo mehanizmi za spremljanje človekovih pravic ter mehanizmi za pritožbe, da bi prizadetim državljanom in lokalnim deležnikom omogočili učinkovit dostop do pravnega varstva; |
| --- | --- |

101.

Trgovina in splošna shema preferencialov (GSP)

| 102. | poudarja tesno povezavo med trgovino in človekovimi pravicami ter da dostop do trgovine spodbuja spoštovanje pogojev človekovih pravic za tretje države; je seznanjen z nedavnim predlogom Komisije za revidirano uredbo o GSP (15), kar pomeni priložnost za nadaljnjo krepitev te povezave; poudarja, da GSP pomembno prispeva k uresničevanju ciljev evropskega zelenega dogovora, med drugimi politikami, in predlaga, da se za trajnostno blago preuči možnost zagotovitve preferencialne obravnave; poudarja, da je dostop do statusa GSP+ odvisen od spoštovanja mednarodnih konvencij in napredka na področju človekovih pravic ter poziva k dosledni uporabi pogojenosti za partnerske države, ter, če je upravičeno, tudi začasen preklic statusa GSP+; poziva Komisijo, naj pri ocenjevanju izpolnjevanja obveznosti GSP+ uporabi jasna in pregledna merila; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poudarja, da sta potrebna stalno sodelovanje in dialog med EU in vsemi deležniki v državah upravičenkah, zlasti organizacijami civilne družbe in sindikati, pa tudi nadaljnje izboljšave preglednosti in spremljanja, da bo shema GSP izpolnila svoje cilje glede trajnostnega razvoja in dobrega upravljanja; |
| --- | --- |

103.

Digitalne tehnologije

| 104. | opozarja na pomembno vlogo digitalnih tehnologij, zlasti med pandemijo covida-19; poudarja, da se bodo te tehnologije po koncu pandemije po svetu še naprej uporabljale ter da jih treba ustrezno regulirati, da bi izkoristili njihove prednosti in preprečili negativne učinke na človekove pravice; zlasti poudarja pomen učinkovitih zaščitnih ukrepov za pravico do zasebnosti in varstva podatkov v sistemih množičnega nadzora na področju zdravja, hkrati pa mora biti uporaba teh ukrepov sorazmerna in tudi časovno omejena; poudarja, da tehnologije nadzora, ki se neustrezno uporabljajo proti zagovornikom človekovih pravic, predstavnikom opozicije, novinarjem, civilni družbi in drugim, močno ovirajo varstvo človekovih pravic, prinašajo tveganje za zasebnost in svobodo izražanja ter resno ogrožajo demokratične institucije; poziva EU, naj takoj pripravi trden mednarodni regulativni okvir na tem področju, da se zagotovi uporaba teh tehnologij v skladu z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic; poziva EU in države članice, naj zagotovijo popolno skrbnost na področju človekovih pravic ter ustrezno preverjanje izvoza evropske tehnologije za nadzor in tehnične pomoči; poziva EU in države članice, naj si v dialogu z vladami tretjih držav prizadevajo za odpravo represivnih zakonodajnih praks na področju kibernetske varnosti in boja proti terorizmu; poziva EU, naj prevzame pobudo in se zavzame za takojšen svetovni moratorij na prodajo, prenos in uporabo vohunske programske opreme; |
| --- | --- |

104.

| 105. | je seznanjen s prednostmi, ki jih prinaša večja uporaba umetne inteligence, vendar poudarja, da je treba tehnologije razvijati, uvajati in uporabljati pod smiselnim človekovim nadzorom, povsem pregledno in zagotavljati odgovornost in nediskriminacijo, zlasti pa je treba preprečiti pristranskost pri avtomatiziranih odločitvah ter kršitve varstva podatkov; |
| --- | --- |

105.

| 106. | poudarja, da imajo družbene platforme pomembno vlogo pri spodbujanju svobode izražanja in združevanja, vendar poudarja, da so potrebni ustrezni zaščitni ukrepi, s katerimi bi po eni strani preprečili manipulacijo ali neupravičeno omejevanje oziroma prirejanje vsebin uporabnikov, vključno z avtomatizirano cenzuro, po drugi strani pa širjenje sovražnega govora, lažnih novic, dezinformacij in namerno škodljive vsebine; poziva EU, naj predlaga, kako bi zagovornikom človekovih pravic olajšali delo v spletu in spodbudili razumevanje pojma, da bi bilo treba razpravo o človekovih pravicah spodbujati in zavarovati v vseh okoliščinah; pozdravlja sprejetje novih predpisov EU o nadzoru izvoza, posredovanja, tehnične pomoči, tranzita in prenosa tehnologij z dvojno rabo; |
| --- | --- |

106.

| 107. | poudarja, da demokracijo vse bolj ogrožajo prikrito tuje financiranje, manipulacija z informacijami in drugo vmešavanje v spletu in opozarja, da sta internet in kibernetski prostor v avtoritarnih državah za zagovornike človekovih pravic, svobodne medije in prodemokratično opozicijo pogosto edino okolje brez državnega nadzora in cenzure; poziva Komisijo in Svet, naj se poskrbita za odločnejši odziv EU na dezinformacije, kibernetske napade in druge hibridne grožnje zlonamernih tujih akterjev, ki skušajo spodkopati družbeno odpornost in demokratične procese po vsej EU, v našem sosedstvu in drugod, ter si prizadevata za oblikovanje mednarodnih varoval; poudarja, da je potrebna večja javna podpora raziskavam novih načinov za preprečevanje širjenja lažnih novic; |
| --- | --- |

107.

Smrtna kazen, mučenje in druge oblike grdega ravnanja

| 108. | ponovno odločno nasprotuje smrtni kazni, saj je kruta in nepopravljiva, ter poziva Unijo, naj si še bolj prizadeva za njeno vsesplošno odpravo; poudarja, da je v letu 2020 prišlo do pozitivnih sprememb glede moratorija na izvrševanje smrtne kazni na poti do njene popolne odprave, saj je 123 držav podprlo resolucijo generalne skupščine OZN o tem vprašanju; je močno zaskrbljen zaradi izredno velikega porasta izvršitev smrtne kazni v nekaterih državah; poziva EU in njene države članice, naj na vseh mednarodnih forumih zagovarjajo odpravo smrtne kazni in se zavzemajo za čim širšo podporo temu stališču; |
| --- | --- |

108.

| 109. | obžaluje, da sta mučenje ter nečloveško ali ponižujoče ravnanje še naprej močno razširjena v številnih državah ter poziva Unijo, naj si še dejavneje prizadeva za odpravo teh praks, hkrati pa naj podpre žrtve in spodbuja mehanizme, da bodo storilci odgovarjali za svoja dejanja; poziva države, ki še niso ratificirale konvencije OZN proti mučenju in drugemu okrutnemu, nečloveškemu in ponižujočemu ravnanju in kaznim ter njenega izbirnega protokola, naj to storijo; se zaveda, da so v boju proti mučenju in drugim oblikam grdega ravnanja zelo pomembni organizacije civilne družbe in zagovorniki človekovih pravic; najostreje obsoja kršitve človekovih pravic, do katerih po poročilih prišlo v prostorih za pridržanje, in poziva k sistematični preiskavi vseh domnevnih kršitev; |
| --- | --- |

109.

o

o o

| 110. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, Varnostnemu svetu OZN, generalnemu sekretarju OZN, predsedniku 76. zasedanja Generalne skupščine OZN, predsedniku Sveta OZN za človekove pravice, visokemu komisarju OZN za človekove pravice in vodjem delegacij EU. |
| --- | --- |

110.

---

(1)  UL L 410 I, 7.12.2020, str. 1.

(2)  UL L 206, 11.6.2021, str. 1.

(3)  UL L 209, 14.6.2021, str. 1.

(4)  UL C 118, 8.4.2020, str. 15.

(5)  UL C 411, 27.11.2020, str. 30.

(6)  UL C 404, 6.10.2021, str. 202.

(7)  UL C 456, 10.11.2021, str. 94.

(8)  UL C 474, 24.11.2021, str. 11.

(9)  UL C 15, 12.1.2022, str. 111.

(10)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0388.

(11)  UL C 285, 29.8.2017, str. 110.

(12)  UL C 433, 23.12.2019, str. 86.

(13)  UL L 198, 22.6.2020, str. 13.

(14)  UL L 130, 19.5.2017, str. 1.

(15)  Predlog Komisije o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi splošne sheme tarifnih preferencialov in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2021)0579).

---

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/212 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/212

---

P9_TA(2022)0043

Odprava netarifnih in nedavčnih ovir na enotnem trgu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o odpravi netarifnih in nedavčnih ovir na enotnem trgu (2021/2043(INI))

(2022/C 342/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o prepoznavanju in odpravi ovir za enotni trg (COM(2020)0093), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o prepoznavanju in odpravi ovir za enotni trg (COM(2020)0093),

| — | ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o dolgoročnem akcijskem načrtu za boljše izvajanje in uveljavljanje pravil enotnega trga (COM(2020)0094), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o dolgoročnem akcijskem načrtu za boljše izvajanje in uveljavljanje pravil enotnega trga (COM(2020)0094),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. novembra 2020 o novi agendi za potrošnike – krepitev odpornosti potrošnikov za trajnostno okrevanje (COM(2020)0696), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. novembra 2020 o novi agendi za potrošnike – krepitev odpornosti potrošnikov za trajnostno okrevanje (COM(2020)0696),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Posodobitev nove industrijske strategije iz leta 2020: močnejši enotni trg za okrevanje Evrope (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Posodobitev nove industrijske strategije iz leta 2020: močnejši enotni trg za okrevanje Evrope (COM(2021)0350),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. marca 2021 o skupni poti do varnega in trajnega ponovnega odprtja (COM(2021)0129), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. marca 2021 o skupni poti do varnega in trajnega ponovnega odprtja (COM(2021)0129),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2021 o krepitvi enotnega trga: prihodnost prostega pretoka storitev (1) in mnenje Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve o tem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2021 o krepitvi enotnega trga: prihodnost prostega pretoka storitev (1) in mnenje Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve o tem,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1724 z dne 2. oktobra 2018 o vzpostavitvi enotnega digitalnega portala za zagotavljanje dostopa do informacij, do postopkov ter do storitev za pomoč in reševanje težav ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 (2) (uredba o enotnem digitalnem portalu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1724 z dne 2. oktobra 2018 o vzpostavitvi enotnega digitalnega portala za zagotavljanje dostopa do informacij, do postopkov ter do storitev za pomoč in reševanje težav ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 (2) (uredba o enotnem digitalnem portalu),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij – Poročilo o ovirah na enotnem trgu in akcijskem načrtu za uveljavljanje enotnega trga (COR 2020/02355), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij – Poročilo o ovirah na enotnem trgu in akcijskem načrtu za uveljavljanje enotnega trga (COR 2020/02355),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o (a) sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o dolgoročnem akcijskem načrtu za boljše izvajanje in uveljavljanje pravil enotnega trga (COM(2020)0094) in (b) sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o prepoznavanju in odpravi ovir za enotni trg (COM(2020)0093) (EESC 2020/01412), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o (a) sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o dolgoročnem akcijskem načrtu za boljše izvajanje in uveljavljanje pravil enotnega trga (COM(2020)0094) in (b) sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o prepoznavanju in odpravi ovir za enotni trg (COM(2020)0093) (EESC 2020/01412),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Business Journey on the Single Market: Practical Obstacles and Barriers (Pot podjetij na enotnem trgu – Praktične ovire in prepreke) (SWD(2020)0054), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Business Journey on the Single Market: Practical Obstacles and Barriers (Pot podjetij na enotnem trgu – Praktične ovire in prepreke) (SWD(2020)0054),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 8. septembra 2020 o oceni uredbe o skupinski izjemi za vertikalne sporazume (SWD(2020)0172), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 8. septembra 2020 o oceni uredbe o skupinski izjemi za vertikalne sporazume (SWD(2020)0172),

| — | ob upoštevanju študije generalnega direktorata Evropske komisije za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja iz julija 2020 z naslovom Territorial supply constraints in the EU retail sector (Ozemeljske omejitve dobave v maloprodajnem sektorju EU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije generalnega direktorata Evropske komisije za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja iz julija 2020 z naslovom Territorial supply constraints in the EU retail sector (Ozemeljske omejitve dobave v maloprodajnem sektorju EU),

| — | ob upoštevanju študije zveze Benelux iz februarja 2018 z naslovom Territorial Supply Constraints in the Retail Trade in Belgium, The Netherlands and Luxembourg (Ozemeljske omejitve dobave v trgovini na drobno v Belgiji, na Nizozemskem in v Luksemburgu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije zveze Benelux iz februarja 2018 z naslovom Territorial Supply Constraints in the Retail Trade in Belgium, The Netherlands and Luxembourg (Ozemeljske omejitve dobave v trgovini na drobno v Belgiji, na Nizozemskem in v Luksemburgu),

| — | ob upoštevanju študije z naslovom Legal Obstacles in Member States to Single Market rules (Pravne ovire v državah članicah za pravila enotnega trga), ki jo je novembra 2020 pripravil tematski sektor za gospodarsko in znanstveno politiko ter kakovost življenja pri Evropskem parlamentu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom Legal Obstacles in Member States to Single Market rules (Pravne ovire v državah članicah za pravila enotnega trga), ki jo je novembra 2020 pripravil tematski sektor za gospodarsko in znanstveno politiko ter kakovost življenja pri Evropskem parlamentu,

| — | ob upoštevanju študije Oddelka za podporo ekonomskemu upravljanju Evropskega parlamenta z naslovom Background Reader On The European Semester Autumn 2020 Edition (Raziskovanje ozadja o evropskem semestru – jesenska izdaja 2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Oddelka za podporo ekonomskemu upravljanju Evropskega parlamenta z naslovom Background Reader On The European Semester Autumn 2020 Edition (Raziskovanje ozadja o evropskem semestru – jesenska izdaja 2020),

| — | ob upoštevanju študije z naslovom The impact of COVID-19 on the Internal Market (Vpliv covida-19 na notranji trg), ki jo je februarja 2021 pripravil tematski sektor za gospodarsko in znanstveno politiko ter kakovost življenja pri Evropskem parlamentu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom The impact of COVID-19 on the Internal Market (Vpliv covida-19 na notranji trg), ki jo je februarja 2021 pripravil tematski sektor za gospodarsko in znanstveno politiko ter kakovost življenja pri Evropskem parlamentu,

| — | ob upoštevanju študije z naslovom Contribution to Growth: The Single Market for Services – Delivering economic benefits for citizens and businesses (Prispevek k rasti: prosti pretok blaga – zagotavljanje gospodarskih koristi za državljane in podjetja), ki jo je februarja 2019 pripravil tematski sektor Evropskega parlamenta za gospodarsko in znanstveno politiko ter kakovost življenja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom Contribution to Growth: The Single Market for Services – Delivering economic benefits for citizens and businesses (Prispevek k rasti: prosti pretok blaga – zagotavljanje gospodarskih koristi za državljane in podjetja), ki jo je februarja 2019 pripravil tematski sektor Evropskega parlamenta za gospodarsko in znanstveno politiko ter kakovost življenja,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila št. 05/2016 Evropskega računskega sodišča z dne 14. marca 2016 z naslovom Ali je Komisija zagotovila uspešno izvajanje direktive o storitvah?, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila št. 05/2016 Evropskega računskega sodišča z dne 14. marca 2016 z naslovom Ali je Komisija zagotovila uspešno izvajanje direktive o storitvah?,

| — | ob upoštevanju študije službe Evropskega parlamenta za raziskave iz aprila 2019 z naslovom Mapping the Cost of Non-Europe (Ocena stroškov neukrepanja na ravni EU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije službe Evropskega parlamenta za raziskave iz aprila 2019 z naslovom Mapping the Cost of Non-Europe (Ocena stroškov neukrepanja na ravni EU),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2018 o svežnju za enotni trg (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2018 o svežnju za enotni trg (3),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A9-0336/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A9-0336/2021),

| A. | ker je s trgovanjem na enotnem trgu povezanih 56 milijonov delovnih mest v Evropi in ker ta trg ustvarja 25 % BDP EU; ker je agroživilski sektor z vidika delovnih mest in dodane vrednosti največji proizvodni sektor EU; |
| --- | --- |

A.

ker je s trgovanjem na enotnem trgu povezanih 56 milijonov delovnih mest v Evropi in ker ta trg ustvarja 25 % BDP EU; ker je agroživilski sektor z vidika delovnih mest in dodane vrednosti največji proizvodni sektor EU;

| B. | ker so trajnostni razvoj ter visoki socialni in okoljski standardi osnovni pogoj za produktivnost, ki bo skladna s cilji trajnostnega razvoja iz agende OZN do leta 2030 in s ciljem, da se do leta 2050 doseže podnebna nevtralnost; |
| --- | --- |

B.

ker so trajnostni razvoj ter visoki socialni in okoljski standardi osnovni pogoj za produktivnost, ki bo skladna s cilji trajnostnega razvoja iz agende OZN do leta 2030 in s ciljem, da se do leta 2050 doseže podnebna nevtralnost;

| C. | ker v oblikovanje dobro delujočega, pravičnega, vključujočega in trajnostnega enotnega trga, na katerem se ponujajo kakovostno blago in storitve, sodita tudi varstvo in uveljavljanje socialnih, delavskih in sindikalnih pravic, vključno s pravico do kolektivnih pogajanj, ter poštenih plač in ustreznih delovnih pogojev; ker gospodarske svoboščine ponujanja blaga in storitev ne smejo prevladati nad temeljnimi pravicami, vključno s socialnimi, delavskimi in sindikalnimi pravicami, ali jih spodkopavati; |
| --- | --- |

C.

ker v oblikovanje dobro delujočega, pravičnega, vključujočega in trajnostnega enotnega trga, na katerem se ponujajo kakovostno blago in storitve, sodita tudi varstvo in uveljavljanje socialnih, delavskih in sindikalnih pravic, vključno s pravico do kolektivnih pogajanj, ter poštenih plač in ustreznih delovnih pogojev; ker gospodarske svoboščine ponujanja blaga in storitev ne smejo prevladati nad temeljnimi pravicami, vključno s socialnimi, delavskimi in sindikalnimi pravicami, ali jih spodkopavati;

| D. | ker bi lahko obsežna ocena netarifnih ovir na enotnem trgu, zlasti v agroživilskem sektorju, lahko spodbudila k odpravljanju teh ovir; |
| --- | --- |

D.

ker bi lahko obsežna ocena netarifnih ovir na enotnem trgu, zlasti v agroživilskem sektorju, lahko spodbudila k odpravljanju teh ovir;

| E. | ker bi morali pri vsaki oceni ovir za enotni trg izhajati tudi iz izkušenj in dojemanja podjetij, delavcev in potrošnikov, ki bolj ali manj vsak dan vstopajo na enotni trg, ter upoštevati, čemu so namenjena pravila tega trga; ker obstoječe ovire na enotnem trgu nesorazmerno vplivajo na mala in srednja podjetja ter mikropodjetja ali jih celo kaznujejo in omejujejo njihove čezmejne dejavnosti; |
| --- | --- |

E.

ker bi morali pri vsaki oceni ovir za enotni trg izhajati tudi iz izkušenj in dojemanja podjetij, delavcev in potrošnikov, ki bolj ali manj vsak dan vstopajo na enotni trg, ter upoštevati, čemu so namenjena pravila tega trga; ker obstoječe ovire na enotnem trgu nesorazmerno vplivajo na mala in srednja podjetja ter mikropodjetja ali jih celo kaznujejo in omejujejo njihove čezmejne dejavnosti;

| F. | ker so za delovanje enotnega trga, učinkovito izvajanje obstoječe zakonodaje EU in odpravo ovir odgovorne tako Komisija kot države članice; |
| --- | --- |

F.

ker so za delovanje enotnega trga, učinkovito izvajanje obstoječe zakonodaje EU in odpravo ovir odgovorne tako Komisija kot države članice;

| G. | ker mnoge ovire za enotni trg izhajajo iz nepravilne ali nepopolne uporabe zakonodaje EU, njenega neustreznega prenosa v nacionalni pravni okvir ali neustreznih ukrepov prava EU za odpravo obstoječih ovir, težavnega dostopa do potrebnih informacij ali enostranskih političnih ukrepov posameznih držav članic; ker lahko na enotni trg negativno vplivajo in ustvarjajo ovire zanj tudi nepotrebni regulativni ukrepi na ravni EU, kot so visoki stroški spoštovanja predpisov ali pravna negotovost za individualne potrošnike; |
| --- | --- |

G.

ker mnoge ovire za enotni trg izhajajo iz nepravilne ali nepopolne uporabe zakonodaje EU, njenega neustreznega prenosa v nacionalni pravni okvir ali neustreznih ukrepov prava EU za odpravo obstoječih ovir, težavnega dostopa do potrebnih informacij ali enostranskih političnih ukrepov posameznih držav članic; ker lahko na enotni trg negativno vplivajo in ustvarjajo ovire zanj tudi nepotrebni regulativni ukrepi na ravni EU, kot so visoki stroški spoštovanja predpisov ali pravna negotovost za individualne potrošnike;

| H. | ker imajo lahko razdrobljenost, restriktivni nacionalni predpisi, neustrezno ali nepravilno izvajanje, birokracija in čezmerno prenašanje zakonodaje ter pomanjkljivo izvrševanje ali neustrezni ukrepi prava EU, namenjeni odpravi ovir, negativne posledice tako na unijski kot na nacionalni ravni, saj imajo lahko zaradi vsega tega državljani manj možnosti za zaposlitev, potrošniki manjšo izbiro in podjetniki manj priložnosti; |
| --- | --- |

H.

ker imajo lahko razdrobljenost, restriktivni nacionalni predpisi, neustrezno ali nepravilno izvajanje, birokracija in čezmerno prenašanje zakonodaje ter pomanjkljivo izvrševanje ali neustrezni ukrepi prava EU, namenjeni odpravi ovir, negativne posledice tako na unijski kot na nacionalni ravni, saj imajo lahko zaradi vsega tega državljani manj možnosti za zaposlitev, potrošniki manjšo izbiro in podjetniki manj priložnosti;

| I. | ker je netarifna ovira nesorazmeren ali diskriminatoren regulativni ukrep, ki nazadnje pomeni breme ali strošek za podjetje, ki želi vstopiti na trg, ne velja pa za podjetja, ki so na trgu že prisotna, ali pa strošek, ki bremeni tuja podjetja, ne pa domačih, pri čemer se ne želi posegati v pravice države članice, da ureja in izpolnjuje legitimne cilje javne politike, kot je varstvo okolja in pravic potrošnikov ali pravica do zaposlitve; ker je Parlament netarifne ovire obravnaval v svoji resoluciji z dne 26. maja 2016 (4); |
| --- | --- |

I.

ker je netarifna ovira nesorazmeren ali diskriminatoren regulativni ukrep, ki nazadnje pomeni breme ali strošek za podjetje, ki želi vstopiti na trg, ne velja pa za podjetja, ki so na trgu že prisotna, ali pa strošek, ki bremeni tuja podjetja, ne pa domačih, pri čemer se ne želi posegati v pravice države članice, da ureja in izpolnjuje legitimne cilje javne politike, kot je varstvo okolja in pravic potrošnikov ali pravica do zaposlitve; ker je Parlament netarifne ovire obravnaval v svoji resoluciji z dne 26. maja 2016 (4);

| J. | ker „čezmerno prenašanje zakonodaje“ pomeni prakso, s katero države članice uvedejo dodatne neupravičene upravne zahteve, ki niso povezane z zakonodajnimi cilji in ki lahko ogrozijo nemoteno delovanje notranjega trga; ker pa bi bilo treba čezmerno prenašanje zakonodaje razlikovati od določanja višjih standardov, ki presegajo po vsej EU veljavne minimalne standarde za varstvo okolja in potrošnikov, zdravstveno varstvo in varnost hrane; |
| --- | --- |

J.

ker „čezmerno prenašanje zakonodaje“ pomeni prakso, s katero države članice uvedejo dodatne neupravičene upravne zahteve, ki niso povezane z zakonodajnimi cilji in ki lahko ogrozijo nemoteno delovanje notranjega trga; ker pa bi bilo treba čezmerno prenašanje zakonodaje razlikovati od določanja višjih standardov, ki presegajo po vsej EU veljavne minimalne standarde za varstvo okolja in potrošnikov, zdravstveno varstvo in varnost hrane;

| K. | ker sedanja Komisija še ni pripravila celovitega zakonodajnega svežnja za odpravo pomanjkljivosti pri uresničevanju temeljnih svoboščin enotnega trga, v katerem bi obravnavala več kot zgolj izvrševanje, z izjemo digitalnih pobud; ker je Komisija doslej dajala prednost učinkovitejšemu izvrševanju veljavne zakonodaje o enotnem trgu ter številnim digitalnim in zelenim pobudam, ki utirajo pot dvojnemu prehodu; |
| --- | --- |

K.

ker sedanja Komisija še ni pripravila celovitega zakonodajnega svežnja za odpravo pomanjkljivosti pri uresničevanju temeljnih svoboščin enotnega trga, v katerem bi obravnavala več kot zgolj izvrševanje, z izjemo digitalnih pobud; ker je Komisija doslej dajala prednost učinkovitejšemu izvrševanju veljavne zakonodaje o enotnem trgu ter številnim digitalnim in zelenim pobudam, ki utirajo pot dvojnemu prehodu;

| L. | ker morajo pri pripravi in izvajanju zakonodaje o notranjem trgu vedno ustrezno sodelovati socialni partnerji in organizacije civilne družbe; |
| --- | --- |

L.

ker morajo pri pripravi in izvajanju zakonodaje o notranjem trgu vedno ustrezno sodelovati socialni partnerji in organizacije civilne družbe;

| M. | ker sta Parlament in Svet zavrnila nekatere predloge iz svežnja o storitvah iz leta 2016; |
| --- | --- |

M.

ker sta Parlament in Svet zavrnila nekatere predloge iz svežnja o storitvah iz leta 2016;

| N. | ker velika večina podjetij meni, da enotni trg ni dovolj povezan; ker razdrobljenost pravil za čezmejno poslovanje močno škoduje podjetjem in potrošnikom povsod na notranjem trgu; |
| --- | --- |

N.

ker velika večina podjetij meni, da enotni trg ni dovolj povezan; ker razdrobljenost pravil za čezmejno poslovanje močno škoduje podjetjem in potrošnikom povsod na notranjem trgu;

| O. | ker kljub preteklim prizadevanjem v obliki številnih programov in aplikacij trgovci še vedno težko najdejo informacije o pravilih in postopkih za čezmejno opravljanje storitev in prodajo blaga; |
| --- | --- |

O.

ker kljub preteklim prizadevanjem v obliki številnih programov in aplikacij trgovci še vedno težko najdejo informacije o pravilih in postopkih za čezmejno opravljanje storitev in prodajo blaga;

| P. | ker je 71 % malih in srednjih podjetij, ki so preskusila sedanji sistem vzajemnega priznavanja neharmoniziranega blaga, prejelo odločitev o zavrnitvi dostopa do trga in ker naj bi nedavna revizija uredbe o tem sistemu z boljšo ureditvijo nacionalnega odločanja podjetjem olajšala njegovo uporabo; |
| --- | --- |

P.

ker je 71 % malih in srednjih podjetij, ki so preskusila sedanji sistem vzajemnega priznavanja neharmoniziranega blaga, prejelo odločitev o zavrnitvi dostopa do trga in ker naj bi nedavna revizija uredbe o tem sistemu z boljšo ureditvijo nacionalnega odločanja podjetjem olajšala njegovo uporabo;

| Q. | ker je direktiva o poklicnih kvalifikacijah (5) ključni instrument za pravilno delovanje notranjega trga, vendar pomanjkanje mehanizmov za avtomatsko priznavanje kvalifikacij in znanj med državami članicami ovira mobilnost strokovnjakov in s tem ustvarja neupravičene ovire za prosto gibanje; |
| --- | --- |

Q.

ker je direktiva o poklicnih kvalifikacijah (5) ključni instrument za pravilno delovanje notranjega trga, vendar pomanjkanje mehanizmov za avtomatsko priznavanje kvalifikacij in znanj med državami članicami ovira mobilnost strokovnjakov in s tem ustvarja neupravičene ovire za prosto gibanje;

| R. | ker bo enotni trg EU vedno nedokončan projekt in ker lahko hitre družbene in tehnološke spremembe ustvarijo nove ovire zanj in zavrejo njegovo polno uresničenje; |
| --- | --- |

R.

ker bo enotni trg EU vedno nedokončan projekt in ker lahko hitre družbene in tehnološke spremembe ustvarijo nove ovire zanj in zavrejo njegovo polno uresničenje;

| S. | ker lahko enotnemu trgu pomembno vrednost prinese digitalizacija ter uporaba umetne inteligence in novih tehnologij, tako da pomaga zmanjšati ovire in bremena ter omogoči nove poslovne priložnosti in polno delovanje digitalnega enotnega trga v korist potrošnikov in podjetij; ker lahko uporaba novih tehnologij in umetne inteligence pomaga pri premagovanju nekaterih ovir digitalnega enotnega trga; |
| --- | --- |

S.

ker lahko enotnemu trgu pomembno vrednost prinese digitalizacija ter uporaba umetne inteligence in novih tehnologij, tako da pomaga zmanjšati ovire in bremena ter omogoči nove poslovne priložnosti in polno delovanje digitalnega enotnega trga v korist potrošnikov in podjetij; ker lahko uporaba novih tehnologij in umetne inteligence pomaga pri premagovanju nekaterih ovir digitalnega enotnega trga;

| T. | ker zaradi neusklajenosti in nezadostne standardizacije nastajajo dodatni stroški, varnost proizvodov na enotnem trgu je manjša, poleg tega pa so evropski proizvodi na mednarodnih trgih manj konkurenčni; |
| --- | --- |

T.

ker zaradi neusklajenosti in nezadostne standardizacije nastajajo dodatni stroški, varnost proizvodov na enotnem trgu je manjša, poleg tega pa so evropski proizvodi na mednarodnih trgih manj konkurenčni;

| U. | ker je za okvir enotnega trga bistveno doseči ustrezno ravnovesje med ekonomskimi svoboščinami, socialnimi pravicami, interesi potrošnikov, delavcev in podjetij ter splošnim interesom; |
| --- | --- |

U.

ker je za okvir enotnega trga bistveno doseči ustrezno ravnovesje med ekonomskimi svoboščinami, socialnimi pravicami, interesi potrošnikov, delavcev in podjetij ter splošnim interesom;

| V. | ker je bilo pri Odboru Evropskega parlamenta za peticije (PETI) nedavno vloženih več peticij, povezanih z netarifimi ovirami, na primer peticiji št. 0179/2021 in 0940/2020; |
| --- | --- |

V.

ker je bilo pri Odboru Evropskega parlamenta za peticije (PETI) nedavno vloženih več peticij, povezanih z netarifimi ovirami, na primer peticiji št. 0179/2021 in 0940/2020;

| W. | ker so posledice covida-19 pretresle proizvodnjo in potrošnjo ter vodile v preobrazbo domačih in čezmejnih dejavnosti, kar je vplivalo na potrošnike, podjetja, delavce in storitve; ker so nekateri od teh učinkov lahko začasni, drugi pa bodo imeli trajne posledice za obliko in potrebe enotnega trga; ker je v odzivu na pandemijo prišlo do pospešenega prehoda na digitalne storitve; ker se je ob kriza pokazalo, kako pomembni so evropsko povezovanje, močne institucije in predpisi; ker so prakse pristranskega javnega naročanja, ki so se izvajale med pandemijo covida-19, močno prizadele notranji trg in resno ogrozile preglednost; ker bi morali v sedanjih težkih razmerah odpraviti ne le omejitve, povezane s covidom, temveč tudi neupravičene ovire, ki so že leta prisotne na notranjem trgu, da bi izboljšali in poglobili delovanje enotnega trga, kar je eden od načinov za premagovanje krize; |
| --- | --- |

W.

ker so posledice covida-19 pretresle proizvodnjo in potrošnjo ter vodile v preobrazbo domačih in čezmejnih dejavnosti, kar je vplivalo na potrošnike, podjetja, delavce in storitve; ker so nekateri od teh učinkov lahko začasni, drugi pa bodo imeli trajne posledice za obliko in potrebe enotnega trga; ker je v odzivu na pandemijo prišlo do pospešenega prehoda na digitalne storitve; ker se je ob kriza pokazalo, kako pomembni so evropsko povezovanje, močne institucije in predpisi; ker so prakse pristranskega javnega naročanja, ki so se izvajale med pandemijo covida-19, močno prizadele notranji trg in resno ogrozile preglednost; ker bi morali v sedanjih težkih razmerah odpraviti ne le omejitve, povezane s covidom, temveč tudi neupravičene ovire, ki so že leta prisotne na notranjem trgu, da bi izboljšali in poglobili delovanje enotnega trga, kar je eden od načinov za premagovanje krize;

Stanje enotnega trga in cilji z njim povezanih politik

| 1. | pozdravlja sveženj o upravljanju enotnega trga iz marca 2020, katerega namen je izboljšati izvajanje in uveljavljanje evropske zakonodaje, tako da uvodoma ponuja pregled nad sedanjimi ali prihodnjimi pobudami; prav tako meni, da še vedno obstajajo pomanjkljivosti v zakonodaji in pri njenem uveljavljanju, ki ovirajo pravilno delovanje enotnega trga; zlasti meni, da ni pobud za boljše delovanje enotnega trga storitev; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podpira sporočilo Komisije o dolgoročnem akcijskem načrtu za boljše izvajanje in uveljavljanje pravil enotnega trga, zlasti njene predloge, da bi okrepili mrežo SOLVIT kot orodje za reševanje sporov na enotnem trgu, povečali vlogo Komisije pri podpori državam članicam, da bi pravo EU pravilno, celovito in pravočasno prenesle ter da bi bila razlaga usklajena in da ne bi prišlo do čezmernega prenašanja zakonodaje, pa tudi predlog, da bi oblikovali instrument za sporočanje ovir na enotnem trgu prek enotnega digitalnega portala, ki bi državljanom in podjetjem omogočal anonimno poročanje o regulativnih ovirah, s katerimi se srečujejo pri uveljavljanju pravic na notranjem trgu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da ceno neustreznega izvajanja plačujejo podjetja in potrošniki, ter spodbuja Komisijo, naj da prednost ustreznim izvršilnim ukrepom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da si je treba za pravilno delovanje enotnega trga prizadevati hkrati s prizadevanji za temeljne cilje EU glede trajnostnega razvoja in socialnega tržnega gospodarstva ter visoke ravni varstva okolja in njegovega izboljšanja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je enotni trg eden največjih dosežkov Evropske unije; zato poziva Komisijo, naj sredstva usmeri v težave, ki škodujejo enotnemu trgu, zlasti v neupravičene netarifne ovire, zaradi katerih potrošniki, delavci in podjetja, zlasti mala in srednja, ne morejo izkoristiti vseh njegovih možnosti, saj se ustvarjajo nepotrebne in nepravične prepreke za prosti pretok blaga in storitev; |
| --- | --- |

5.

| 6. | priznava, da bodo morale zato, da bomo dejansko odpravili te ovire in še poglobili povezovanje enotnega trga, povečati nadzor tudi države članice, poleg tega pa bo potrebna regulativna zadržanost, uporabo sedanjega regulativnega okvira EU bo treba poenostaviti, verjetno pa bo treba enotnemu trgu posvetiti tudi več politične pozornosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | priznava, da so za krepitev enotnega trga in njegovo povezovanje izjemno pomembni ukrepi za varstvo potrošnikov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj sredstva programa za enotni trg uporabi za močnejše upravljanje enotnega trga in izboljšanje njegovega delovanja, zlasti v zvezi z netarifnimi ovirami; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice, naj spoštujejo celovitost enotnega trga, tako da si s pomočjo Komisije bolj izmenjujejo informacije o izvajanju prava EU in se pri njem bolj usklajujejo, ter naj se karseda izogibajo uvajanju odstopajočih nacionalnih pravil in poiščejo rešitve na evropski ravni, poleg tega pa naj pri uvajanju nacionalnih predpisov uporabljajo smernice za boljšo pripravo zakonodaje, pripravijo ustrezne ocene učinka in podprejo deležnike, da bodo lahko ustrezno prispevali v procesu odločanja, pravila pa naj dosledno uporabljajo utemeljeno, sorazmerno in nediskriminatorno; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je doseganje vseh ciljev zelenega dogovora in evropske digitalne agende odvisno zlasti od učinkovitega delovanja enotnega trga in ustrezne javne politike, ki ključno prispeva k učinkovitosti trga in inovacijam ter je eno od nekaj orodij za posodobitev evropskega gospodarstva; zato meni, da pomanjkljivosti enotnega trga zaslužijo vsaj enako pozornost kot zeleni dogovor in evropska digitalna agenda; poudarja, da bi morali pri drugih evropskih politikah upoštevati pravila enotnega trga in spoštovati njegova načela; potrjuje, da je zavezan razvoju in varovanju trdnega in trajnostnega ter potrošnikom, delavcem in podjetjem prijaznega notranjega trga; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obžaluje, da lahko nekatere netarifne ovire ogrozijo cilje industrijske strategije EU, zlasti glede vračanja proizvodnje in večje odpornosti evropskega gospodarstva; poudarja, da je trden in povezan enotni trg, na katerem bodo netarifne ovire odpravljene, osnovni pogoj za doseganje ciljev industrijske strategije EU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | odločno poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo njihovi ukrepi sorazmerni in da bodo dosledno sledili legitimnim ciljem javne politike, kot so javno zdravje, okolje, javne storitve in splošni interes; obžaluje, da nekatere države članice izolacijo domačega trga še vedno upravičujejo s splošnim interesom; poudarja tudi, da se neupravičene ovire na enotnem trgu ustvarjajo tudi zaradi zahtev, kot so neutemeljene ozemeljske omejitve, nepotrebne jezikovne zahteve in preverjanje gospodarskih potreb, in poziva Komisijo, naj v zvezi s tem izboljša spremljanje držav članic, tudi s pravno obveznostjo poročanja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | obžaluje, da se je po navedbah iz študije Parlamenta število postopkov za ugotavljanje kršitev zoper države članice na področju enotnega trga med letoma 2017 in 2019 povečalo in da je bilo leta 2019 teh postopkov 800, kar je največ po letu 2014; |
| --- | --- |

13.

Ovire za prosti pretok blaga in storitev

| 14. | poudarja, da so Komisija in deležniki prepoznali nekaj ključnih neupravičenih ovir za čezmejne dejavnosti, ki so med drugim:






  (a) | regulativne razlike in nedosledno izvajanje zakonodaje EU, ki otežujejo čezmejno izmenjavo in podjetja silijo k temu, da sredstva namenjajo napornemu procesu analiziranja določb prava EU, s čimer se naložbe preusmerjajo stran od dejavnosti, ki ustvarjajo delovna mesta ali podpirajo rast; |
| --- | --- | --- |

14.

(a)

regulativne razlike in nedosledno izvajanje zakonodaje EU, ki otežujejo čezmejno izmenjavo in podjetja silijo k temu, da sredstva namenjajo napornemu procesu analiziranja določb prava EU, s čimer se naložbe preusmerjajo stran od dejavnosti, ki ustvarjajo delovna mesta ali podpirajo rast;

| (b) | neustrezno uveljavljanje zakonodaje EU ter dolgotrajni in zapleteni postopki za reševanje kršitev prava EU; |
| --- | --- |

(b)

neustrezno uveljavljanje zakonodaje EU ter dolgotrajni in zapleteni postopki za reševanje kršitev prava EU;

| (c) | obremenjujoče in včasih zapletene upravne zahteve ali prakse, kot so ponavljajoči se stalni inšpekcijski pregledi in sankcije, nesorazmerne s kršitvijo, ter pomanjkljive in nedostopne ali sploh neobstoječe informacije in omejena komunikacija z javno upravo, zaradi česar je tudi manj možnosti za ponudbo novih ali konkurenčnih storitev na novih lokacijah, ki bi potrošnikom prinesle večjo izbiro; |
| --- | --- |

(c)

obremenjujoče in včasih zapletene upravne zahteve ali prakse, kot so ponavljajoči se stalni inšpekcijski pregledi in sankcije, nesorazmerne s kršitvijo, ter pomanjkljive in nedostopne ali sploh neobstoječe informacije in omejena komunikacija z javno upravo, zaradi česar je tudi manj možnosti za ponudbo novih ali konkurenčnih storitev na novih lokacijah, ki bi potrošnikom prinesle večjo izbiro;

| (d) | ozemeljske omejitve dobave, ki očitno ovirajo razvoj enotnega trga in to, da bi potrošniki izkoristili njegove potencialne prednosti; |
| --- | --- |

(d)

ozemeljske omejitve dobave, ki očitno ovirajo razvoj enotnega trga in to, da bi potrošniki izkoristili njegove potencialne prednosti;

| (e) | dodatne tehnične zahteve, sprejete na nacionalni ravni, ki ustvarjajo čezmerno in neupravičeno upravno breme, to pa bi lahko ogrozilo nemoteno delovanje notranjega trga; |
| --- | --- |

(e)

dodatne tehnične zahteve, sprejete na nacionalni ravni, ki ustvarjajo čezmerno in neupravičeno upravno breme, to pa bi lahko ogrozilo nemoteno delovanje notranjega trga;

| (f) | pomanjkanje učinkovitih orodij in mehanizmov za lažje seznanjanje z obveznostmi ter pomanjkanje harmoniziranih tehničnih standardov, kar v podjetjih, ki poslujejo čezmejno, povečuje stroške, povezane z izpolnjevanjem teh obveznosti; |
| --- | --- |

(f)

pomanjkanje učinkovitih orodij in mehanizmov za lažje seznanjanje z obveznostmi ter pomanjkanje harmoniziranih tehničnih standardov, kar v podjetjih, ki poslujejo čezmejno, povečuje stroške, povezane z izpolnjevanjem teh obveznosti;

| (g) | pomanjkanje preglednosti in informacij ter zapletene zahteve v postopkih, zaradi česar podjetja, zlasti mala in srednja, še težje sodelujejo v čezmejnih javnih naročilih; |
| --- | --- |

(g)

pomanjkanje preglednosti in informacij ter zapletene zahteve v postopkih, zaradi česar podjetja, zlasti mala in srednja, še težje sodelujejo v čezmejnih javnih naročilih;

| (h) | nezadostna pravila za čezmejno e-trgovanje; |
| --- | --- |

(h)

nezadostna pravila za čezmejno e-trgovanje;

| (i) | težave, ki ovirajo pravočasno reševanje trgovinskih in upravnih sporov; |
| --- | --- |

(i)

težave, ki ovirajo pravočasno reševanje trgovinskih in upravnih sporov;

| 15. | ugotavlja, da so podjetja EU, ki delujejo na notranjem trgu, že poročala o konkretnih primerih omenjenih ovir, na primer tudi o tem, da morajo tuji ponudniki storitev svoje podjetje vpisati v trgovinski register in register podjetij države članice gostiteljice, tudi če delavce na njeno ozemlje napotijo le začasno in tam nimajo infrastrukture, od koder bi običajno, stalno in neprekinjeno opravljali dejavnosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da je harmonizacija na enotnem trgu, kjer je mogoča, najučinkovitejši način za zmanjšanje njegove razdrobljenosti; poudarja pa, da ne bi smela povzročiti večjega regulativnega bremena za podjetja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da spoštovanje načela pravne države prispeva k večji celovitosti enotnega trga, in države članice opozarja na njihove pravne obveznosti obveščanja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da netarifne ovire močno škodujejo tudi storitvenemu sektorju in s tem drugim delom gospodarstva, ki jih podpira; poudarja tudi, da je Komisija prepoznala 24 konkretnih omejitev v 13 sektorjih, ki so v nasprotju s pravili iz direktive o storitvah (6) in med katerimi so omejitve, ki so diskriminatorne ali so povezane z zahtevami glede sedeža ali državljanstva; ugotavlja, da je bil pri tej nalogi cilj Komisije dokumentirati, ali omejitve obstajajo ali ne, ne pa oceniti njihovo sorazmernost, tako da Komisija ni ocenila, ali je bila ugotovljena omejitev upravičena ali sorazmerna; |
| --- | --- |

18.

| 19. | priznava, da poročilo Komisije kaže, da so se v skoraj vseh ocenjenih sektorjih ovire le malo zmanjšale, zaradi česar bi morala Komisija opraviti nadaljnjo oceno; poudarja pa, da so se po podatkih Komisije ovire v različnih storitvenih sektorjih po začetku izvajanja direktive o storitvah leta 2006 do leta 2017 le počasi zmanjševale in da so se ugotovljene ovire v maloprodajnem sektorju med letoma 2011 in 2017 celo povečale, s čimer je bil dotedanji napredek izničen; |
| --- | --- |

19.

| 20. | obžaluje, da je do nekaterih omejitev, ugotovljenih na podlagi direktive o storitvah, prišlo zaradi pravne negotovosti v zvezi z njenim področjem uporabe, ki je prisotna vse od njene uveljavitve, zlasti za mala in srednja podjetja v turističnem sektorju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da se za vse javne storitve šteje, da so v splošnem interesu, in uživajo posebno zaščito v zvezi s pravili notranjega trga, kar pomeni, da pravila, ki jih javni organi določijo za njihovo pravilno delovanje, ne pomenijo netarifnih ovir; v zvezi s tem poudarja, da socialne in zdravstvene storitve ne spadajo na področje uporabe direktive o storitvah; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo in države članice, naj si bolj prizadevajo za odpravo ovir v sektorju maloprodaje in hitro ukrepajo, ko se ugotovijo nove ovire; poziva Komisijo, naj pripravi smernice o sorazmernosti postopkov za izdajo dovoljenj za maloprodajni sektor, da bi povečali pravno varnost in predvidljivost za ta sektor, ter naj do sredine leta 2022 pripravi nov akcijski načrt za Evropski maloprodajni sektor; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opozarja, da je pri čezmejnem opravljanju storitev veliko težav povezanih z upravnimi praksami in ne z neskladnostjo z zakonodajo EU; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo, naj še naprej pripravlja smernice za obravnavo slabo delujoče zakonodaje; poudarja, da bi lahko neenotna razlaga zakonodaje EU za prosto gibanje delavcev ogrozila pravno jasnost in ustvarila birokratsko breme za podjetja in delavce, ki opravljajo storitve v različnih državah članicah; poziva Komisijo, naj države članice podpre pri postopku prenosa, da bi bil pristop bolj harmoniziran; |
| --- | --- |

24.

| 25. | obžaluje nezadostno uporabo postopka obveščanja v skladu z direktivo o storitvah in sistemom obveščanja TRIS (7); poudarja, da to Komisijo ovira pri preverjanju skladnosti nove zakonodaje o storitvah z direktivo o storitvah; poziva države članice, naj izpolnjujejo svoje obveznosti obveščanja iz direktive o storitvah; poziva Komisijo, naj do sredine leta 2022 predloži akcijski načrt za izboljšanje sedanjega okvira; v zvezi s tem je seznanjen z namero Komisije, da posodobi priročnik o izvajanju direktive o storitvah in vanj vključi vidike, ki izhajajo iz najnovejše sodne prakse, da bi izboljšali izvrševanje direktive; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da lahko ovire nastanejo tudi zaradi omejenih zmogljivosti nacionalne uprave za zagotavljanje storitev v drugih jezikih ter zaradi pomanjkanja ustreznega usposabljanja in infrastrukture; poziva države članice, naj poskrbijo, da informacije in dokumenti v zvezi z dostopom na trg ne bodo na voljo le v uradnem jeziku države članice, temveč tudi v angleščini in drugih jezikih, ki se v lokalnem gospodarstvu najpogosteje uporabljajo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo praktična in strnjena orodja za takojšnjo uporabo, s katerimi bodo nacionalni organi obravnavali nepravilne prakse in kršitve ter uveljavljali pravila notranjega trga; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opozarja, da se lahko država članica sklicuje na javni red, javno zdravje ali javno varnost le, če lahko dokaže obstoj resnične in dovolj resne grožnje, ki zadeva enega od teh temeljnih interesov družbe; zato meni, da je vsaka oblika diskriminacije, ki jo podpira država, na primer na podlagi invalidnosti, ekonomskega položaja, državljanstva, starosti, rase ali etničnega izvora, vere ali prepričanja, poklica, spola ali spolne usmerjenosti (vključno s predsodki do oseb LGBTIQ), nesprejemljiva; meni, da lahko tovrstna diskriminacija omejuje svoboščine notranjega trga in tako ustvarja netarifno oviro za prosti pretok blaga in storitev, saj proizvajalci in ponudniki istega blaga in storitev ne morejo ponujati pod enakimi pogoji po vsej EU, potrošniki pa ne morejo izkoristiti doseženih prednosti enotnega trga; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja velike izboljšave prostega pretoka blaga v zadnjih letih zaradi uredb, kot sta Uredba (EU) 2018/302 (8) (uredba o geografskem blokiranju) in Uredba (EU) 2019/1020 (9) (uredba o nadzoru trga in skladnosti proizvodov), predvsem pa Uredbe (EU) 2019/515 (10) (uredba o vzajemnem priznavanju blaga); opozarja, da se načelo vzajemnega priznavanja uporablja samo za neharmonizirano blago, in poudarja, da je harmonizacija na visoki ravni pomembna, da bi zagotovili visoko raven varnosti proizvodov in varstva potrošnikov; meni, da bi z dosledno uporabo načela vzajemnega priznavanja in instrumentov, ki so bili nedavno določeni v Uredbi (EU) 2019/515, učinkovito pospešili agendo za enotni trg, zlasti na področjih, kjer so težave še vedno prisotne; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da sta sprejetje in uporaba uredbe o geografskem blokiranju koristila potrošnikom pri čezmejnem nakupovanju; opozarja pa, da nekatere ovire ostajajo, zlasti pri ponudbi avdiovizualnih storitev in vsebin, zaradi česar potrošniki čezmejnim spletnim nakupom manj zaupajo; poziva Komisijo, naj v okviru ocenjevalnega poročila, predvidenega za leto 2022, predlaga načine, da bi odpravili neupravičena in neučinkovita geografska ozka grla, ter si prizadeva za harmoniziran digitalni enotni trg; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opozarja na diskriminatorne in protikonkurenčne prakse, kot so ozemeljske omejitve dobave, ki ovirajo razvoj enotnega trga in potrošnikom preprečujejo, da bi izkoristili njegove potencialne prednosti; poziva Komisijo, naj predstavi ustrezne ukrepe, s katerimi bi ozemeljske omejitve dobave odpravili in tako zmanjšali ovire za čezmejno trgovino, da bi enotni trg polno deloval; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja, da je harmonizacija kvalifikacij z vzajemnim priznavanjem že prispevala k rasti enotnega trga pri več poklicih; obžaluje pa, da nadaljnji napredek v zvezi s tem močno otežkočajo upravne ovire, ki jih postavljajo nekatere države članice; poudarja, da bi vzajemno priznavanje diplom, kvalifikacij, veščin in kompetenc med državami članicami olajšalo prosto gibanje delavcev in prosti pretok storitev, ter poziva države članice, naj v sistem vzajemnega priznavanja vključijo vse stopnje izobrazbe in usposabljanja ter čim prej izboljšajo ali uvedejo postopke, ki so za to potrebni; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opozarja na poseben status reguliranih poklicev na enotnem trgu in njihovo vlogo pri varovanju javnega interesa, vendar poudarja tudi, da se ta status ne bi smel uporabljati za ohranjanje neupravičenih ovir, ki povzročajo razdrobljenost enotnega trga; |
| --- | --- |

33.

| 34. | spodbuja države članice, naj neupravičene omejitve pri poklicnih kvalifikacijah odpravijo, Komisijo pa, naj še naprej pozorno izvaja postopke za ugotavljanje kršitev, kadar države članice ne spoštujejo zakonodaje EU o priznavanju kvalifikacij; |
| --- | --- |

34.

| 35. | želi spomniti, da direktiva o poklicnih kvalifikacijah temelji na načelu enakega obravnavanja in prepovedi diskriminacije na podlagi državljanstva; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo in države članice, naj nenehno skrbijo za večjo ozaveščenost med podjetji in delavci, ki morda niso dovolj seznanjeni z vzajemnim priznavanjem in drugimi pravili, ki olajšujejo čezmejno poslovanje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva, naj se spodbuja evropsko ogrodje kvalifikacij in olajša njegova uporaba v vsej EU, da bi postalo splošno sprejeto orodje za priznavanje kvalifikacij; |
| --- | --- |

37.

| 38. | obžaluje, da informacije v zvezi z mobilnostjo delovne sile v storitvenih sektorjih niso dovolj razpoložljive, in je zaskrbljen, ker so v nekaterih državah članicah postopki za pridobitev bistvenih dokumentov zapleteni in ker stalno prihaja do težav v zvezi s pravočasnim posredovanjem obrazca A1 državljanom; poudarja, da je dostop do informacij, na primer o domačih kolektivnih pogodbah, kjer je to ustrezno, v skladu z Direktivo 2014/67/EU (11) obvezen in bi ga bilo treba izboljšati, da bi podjetja lažje izpolnjevala obveznosti, delavci pa bi lažje prišli do informacij; vztraja, da bi morale biti te informacije na voljo prek enotnega digitalnega portala; poziva Evropsko komisijo in Evropski organ za delo, naj za lažji dostop do informacij sprejmeta ustrezne ukrepe; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo, naj v prvem četrtletju leta 2022 v skladu z načrtom uvede digitalni obrazec za izjavo o napotitvi delavcev, kot je opisala v sporočilu o posodobitvi nove industrijske strategije iz leta 2020, in vzpostavi preprost, uporabniku prijazen in interoperabilen digitalni obrazec, ki bo ustrezal potrebam evropskih podjetij, zlasti malih in srednjih; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opozarja, da je dostop do informacij ključnega pomena in bi ga bilo treba uporabnikom čim bolj olajšati; meni, da so ukrepi, sprejeti v okviru svežnja o proizvodih, da bi imela podjetja boljši dostop do informacij o veljavnih pravilih in obveznostih, dobrodošli, saj olajšujejo čezmejno trgovino in hkrati ohranjajo visoko raven varstva potrošnikov; poziva, naj se dodelijo zadostna sredstva za vzpostavitev enotnih kontaktnih točk; |
| --- | --- |

40.

| 41. | je seznanjen z vse številnejšimi predpisi o dostopu vozil v mestih, ki se uporabljajo za osebna in gospodarska vozila; poziva Komisijo, naj oceni, ali je na tem področju potrebno usklajevanje na ravni EU; |
| --- | --- |

41.

| 42. | meni, da je pravilno delovanje enotnega trga bistveno za zadostno preskrbo s cenovno sprejemljivimi in visokokakovostnimi proizvodi, vključno z agroživilskimi, po vsej EU; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da je treba povečati dinamiko in odpornost sistemov preskrbe v EU, tudi na regionalni in lokalni ravni, ter okrepiti kratke, pametne in povezane dobavne verige, da bo preskrba s proizvodi povsod v EU stalna; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da je treba enotni trg čim bolj harmonizirati tudi z enotnim pristopom EU k označevanju, saj lahko z njim odpravimo ovire za delovanje tega trga in poskrbimo za jasne, pregledne, sledljive in razumljive informacije za potrošnike; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja sprejetje revidirane direktive o nepoštenih poslovnih praksah (12) in s tem povezane spodbude Komisije ter podpira delo in ugotovitve Skupnega raziskovalnega središča, saj so vse te pobude namenjene reševanju problematike dvojne kakovosti; |
| --- | --- |

45.

Digitalizacija in uporaba umetne inteligence pri odpravljanju ovir na enotnem trgu

| 46. | poudarja, kako pomembno je, da digitalni enotni trg polno deluje ter tako prinaša koristi potrošnikom in podjetjem, ter poziva k podpiranju malih in srednjih podjetij, da se bodo lahko spoprijela z ovirami in težavami pri digitalni preobrazbi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | meni, da lahko digitalizacija in nastajajoče tehnologije, kot je umetna inteligenca, prispevajo k doseganju ciljev EU in poglobitvi notranjega trga; poudarja, da so lahko te tehnologije pozitivne in transformativne, če se le pravilno uporabljajo, ter da lahko z njimi obravnavamo številne izzive za odpravo ovir na enotnem trgu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo, naj nadalje oceni, ali bi bilo smiselno dovoliti in spodbujati uporabo digitalnih rešitev, s katerimi se lahko obvezne informacije o proizvodu ali embalaži navedejo, ne da bi bilo treba embalažo povečati ali proizvode prepakirati; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pozdravlja predloga Komisije o aktu o digitalnih storitvah (COM(2020)0825) in aktu o digitalnih trgih (COM(2020)0842) ter Komisijo in države članice poziva, naj sprejmejo okvire, ki bodo skladni z drugimi politikami notranjega trga in EU; meni, da je za podjetja, zlasti mala in srednja podjetja, ter za potrošnike izjemno pomembno, da so pravila jasna, harmonizirana in trdna; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja, da namerava Komisija za organe za nadzor neživilskih proizvodov vzpostaviti enotno evropsko informacijsko točko; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva ustrezne organe Unije in nacionalne organe, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za oblikovanje enotne predloge za uradna nacionalna spletišča in poskrbijo, da bodo združljiva z enotnim digitalnim portalom, da bi olajšali dostop do ustreznih informacij med različnimi državami članicami; |
| --- | --- |

51.

| 52. | priznava, da številne ovire izvirajo iz omejene zmogljivosti uprav za izvajanje kakovostnih storitev v čezmejnem okolju; meni, da so digitalizacija javnih storitev in polna zmogljivost e-uprave še vedno bistvene za odpravo nekaterih večjih netarifnih ovir; poziva Komisijo, naj spodbuja uporabo digitalnih orodij, in države članice, naj se zavežejo celoviti digitalizaciji javnih storitev; vztraja, naj se razvijajo in uporabljajo interoperabilna in odprtokodna orodja e-uprave, da bi spodbudili razvoj elektronskih upravnih postopkov, ki bi bili združljivi med različnimi državami članicami; v zvezi s tem opozarja, da je bilo treba ključne določbe enotnega digitalnega portala v vseh državah članicah EU uveljaviti do 12. decembra 2020; poudarja, kako pomembni sta načeli „privzeto digitalno“ in „samo enkrat“, ki bosta državljanom in podjetjem prihranili čas in denar, zlasti če se bosta več uporabljali; pozdravlja predlog, da se v enotni digitalni portal doda orodje za sporočanje ovir na enotnem trgu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | obžaluje, da uvajanje enotnega digitalnega portala le počasi napreduje; poziva države članice, naj za hitro uvedbo tega portala namenijo zadostna sredstva ter poskrbijo, da bo prijazen do malih in srednjih podjetij, in sicer z obveščanjem o pravilih enotnega trga in upravnih postopkih, ki bo osredotočeno na uporabnika, zato da bi portal v čim večji meri postal virtualna točka „vse na enem mestu“; poziva države članice in Komisijo, naj razširijo področje uporabe enotnega digitalnega portala na vse upravne postopke, ki zadevajo podjetja; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da ima mreža SOLVIT velike možnosti, da postane glavno neformalno orodje za reševanje težav za podjetja in potrošnike v primerih napačne uporabe prava EU; pozdravlja predlog Komisije, da bi mreža postala glavno orodje za reševanje sporov na enotnem trgu; meni, da je za to potrebno večja promocija teh instrumentov za reševanje sporov; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ugotavlja, da mnogi državljani in podjetja kljub dejavnostim ozaveščanja, ki jih izvajajo Komisija in države članice, mreže SOLVIT še vedno ne poznajo; poudarja, da bi morale Komisija in države članice dodatno ukrepati za povečanje njene prepoznavnosti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ugotavlja, da mreža SOLVIT temelji na priporočilih in ne na pravu, torej ne more sprejemati pravno zavezujočih odločitev; poudarja, da bi lahko delovanje mreže precej izboljšali; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ugotavlja, da je v številnih centrih SOLVIT še vedno premalo osebja, poleg tega pa v njih primanjkuje sredstev in ustreznega usposabljanja za osebje, s tem pa tudi potrebnega znanja; poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da bodo imeli centri SOLVIT ustrezna sredstva za delovanje, kot je Komisija zahtevala v sporočilu COM(2017)0255; |
| --- | --- |

57.

| 58. | opozarja, da med ovire na notranjem trgu sodijo tudi neupravičene, nesorazmerne in diskriminatorne prakse nadzora, ki jih izvajajo države članice, vključno s pretiranimi globami ali dostopom do podatkov o konkurenčnih podjetjih; ugotavlja, da evropska podjetja redno poročajo o primerih tovrstnih praks, in sicer prek mreže SOLVIT, peticij, predloženih odboru PETI, ali pritožb pri Komisiji; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poudarja, da je potrebna uporabniku prijazna in dostopna kontaktna točka, kjer bi lahko evropski državljani, podjetja in njihovi predstavniki opozorili na ukrepe držav članic, ki ovirajo delovanje enotnega trga EU; poudarja, da je treba v zvezi s temi pritožbami brez odlašanja ukrepati, da bi neupravičene ovire za enotni trg čim prej odpravili; |
| --- | --- |

59.

| 60. | želi opozoriti, da so v sektorju mednarodnega cestnega prevoza blaga prisotne netarifne ovire za dostop do nacionalnih trgov, kar zmanjšuje njegovo konkurenčnost; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poudarja, da je treba harmonizirati standarde za notranji trg, in opozarja, da je treba v ta proces bolj vključiti deležnike in podjetja, da bi preprečili nepotrebne ovire pri vstopu na enotni trg EU; |
| --- | --- |

61.

Uveljavljanje pravil in spremljanje skladnosti

| 62. | načeloma pozdravlja projektno skupino za uveljavljanje pravil enotnega trga, ki naj bi ocenjevala skladnost nacionalne zakonodaje s pravili enotnega trga in se osredotočila na največje ovire, obravnavala čezmerno prenašanje zakonodaje in preučila horizontalna vprašanja glede uveljavljanja pravil; poudarja, da bi morala skupina ne samo prepoznati težave, ampak tudi predlagati možne rešitve; poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da bodo v delo skupine bolj vključeni deležniki; |
| --- | --- |

62.

| 63. | opozarja, da je načrt Komisije za okrepitev uveljavljanja zakonodaje EU s pomočjo projektne skupine za uveljavljanje pravil enotnega trga, ki se je prvič sestala aprila 2020, doslej prinesel le malo rezultatov; obžaluje, da delovne metode skupine niso pregledne; poziva Komisijo in države članice, naj v skupini poskrbijo za večjo preglednost in udeležbo deležnikov na sestankih, poleg tega pa naj poskrbijo, da bo na spletišču Komisije objavljala sezname udeležencev, dnevne rede in zapisnike svojih sestankov; poziva Komisijo, naj do konca leta 2022 predstavi konkretne rezultate dela skupine ter jih predloži Odboru Parlamenta za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Svetu za konkurenčnost, v skladu s svojim sporočilom z dne 10. marca 2020 o dolgoročnem akcijskem načrtu za boljše izvajanje in uveljavljanje pravil enotnega trga (COM(2020)0094); |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva Komisijo, naj redno, in sicer vsaj na tri leta, pripravlja letna poročila o netarifnih ovirah in v pregledni obliki razširi sedanji pregled enotnega trga ter navede postopke za ugotavljanje kršitev in nacionalne predpise, za katere sumi, da so v nasprotju s pravom EU; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva Komisijo in države članice, naj dosledno, hitro in natančno ocenjujejo, ali nacionalna pravila ovirajo delovanje notranjega trg ter ali so v tem primeri potrebna, nediskriminatorna, sorazmerna in upravičena, kot je to določeno v Direktivi (EU) 2015/1535 o zbiranju informacij na področju tehničnih predpisov in v Direktivi (EU) 2018/958 (13) o dostopu do reguliranih poklicev; ugotavlja, da manjkajo ustrezne ocene učinka in ustrezne utemeljitve, zlasti v zvezi z nacionalnimi pravili o proizvodih in storitvah; poziva Komisijo, naj odločitve o pritožbah sprejema hitro ter tako poskrbi, da bodo za uporabnike pomembne zadeve hitro obravnavane in učinkovito rešene; |
| --- | --- |

65.

| 66. | opozarja, da morajo biti države članice in Komisija skozi vse regulativno obdobje skupaj odgovorne, da zagotovijo spoštovanje pravil enotnega trga, pri čemer morajo upoštevati tudi Pariški sporazum in evropski steber socialnih pravic, poskrbeti pa morajo tudi za uveljavljanje pravic državljanov, vključno s pravicami delavcev in potrošnikov; poudarja, da so potrebna na ravni EU harmonizirana pravila o pogostosti in kakovosti preverjanja ter drugih dejavnosti nadzora trga, zlasti glede varnosti proizvodov, pa tudi o uveljavljanju orodij za izmenjavo informacij med nacionalnimi organi, da bi okrepili sodelovanje na tem področju; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva vse države članice, naj poskrbijo, da bodo imeli vsi pristojni organi v njihovi jurisdikciji vsa minimalna pooblastila ter potrebna sredstva in osebje, da bi zagotovili pravilno uporabo pravnega reda o notranjem trgu; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poudarja, kako pomembno je, da ustrezni organi sorazmerno nadzorujejo, pregledujejo in sankcionirajo gospodarske subjekte, ki ne ravnajo v skladu z zakonodajo, ne glede na državo članico sedeža; poudarja, da je treba na področju nadzora trga uporabiti instrumente za sodelovanje med nacionalnimi organi in Evropsko komisijo, hkrati pa razviti nove, s katerimi bi lahko zgodaj opozarjali na težave v zvezi s kršitvijo zakonodaje, ki ogroža varnost potrošnikov, in sicer zlasti z okrepljenim nadzorom na evropski ravni; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poudarja, da je pomembno doseči večjo harmonizacijo, ki bi zajemala tudi učinkovito in uspešno sodelovanje pristojnih organov pri izvrševanju, da bi odkrili, preiskali in odredili prenehanje ali prepoved kršitev; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poudarja, kako pomembno je spremljanje, in zato pozdravlja pregled enotnega trga kot orodja za spremljanje uspešnosti; poudarja, da je treba o rezultatih tega pregleda razpravljati redno in na najvišji politični ravni, saj bi se tako oblikovala politična zavezanost, da se ugotovljene ovire odpravijo, in to ne samo ovire, ki jih zaznajo podjetja, temveč tudi težave, s katerimi se srečujejo delavci, potrošniki in državljani, pri tem pa bi bilo treba ustrezno upoštevati vidike socialne in okoljske politike; |
| --- | --- |

70.

| 71. | odobrava povečanje zmogljivosti v nacionalnih javnih upravah ter pri strokovnjakih na področju javnega naročanja, sodnikih in drugih pravosodnih delavcev, ki se vsi lahko financirajo iz programa za podporo reformam; |
| --- | --- |

71.

Ovire za enotni trg zaradi odziva na covid-19

| 72. | želi spomniti, da države članice in Komisija pri začetnem odzivu na pandemijo niso upoštevale potreb enotnega trga in da je to močno vplivalo na prosto gibanje oseb ter prost pretok blaga in storitev prek meja; meni, da bo treba učinke pandemije na enotni trg nadalje oceniti, da bi lahko upoštevali izkušnje iz covidne krize; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva države članice, naj v primeru poslabšanja razmer zaradi pandemije dosledno sledijo smernicam Komisije o uresničevanju prostega gibanja delavcev med epidemijo covida-19 in njenemu sporočilu z naslovom Na poti k postopnemu in usklajenemu pristopu za ponovno vzpostavitev prostega gibanja in odpravo nadzora na notranjih mejah (C(2020)3250), saj bodo tako delavcem, zlasti tistim v prevoznem sektorju, obmejnim, napotenim in sezonskim delavcem ter ponudnikom storitev omogočile prehod meja in neoviran dostop do kraja dela; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pozdravlja sveženj NextGenerationEU za okrevanje, smernice EU za upravljanje meja, zelene vozne pasove in digitalno covidno potrdilo EU, da bi olajšali prosto gibanje in nadaljnje ukrepe, katerih namen je omogočiti delovanje enotnega trga; |
| --- | --- |

74.

| 75. | obžaluje, da so nekatere države članice uvedle dodatne omejitve glede potovanj, kot je karantena za nekatere imetnike digitalnega covidnega potrdila EU; poudarja, da so te omejitve še posebej obremenjujoče za čezmejne in napotene delavce ter voznike tovornjakov; |
| --- | --- |

75.

| 76. | opozarja, da je treba preprečiti, da bi ukrepi v zvezi s covidom-19 vplivali na pretok proizvodov, zlasti hrane, v EU, tudi če gre za ozemlja, ki niso povezana s celinsko Evropo; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ugotavlja, da je zaradi pandemije covida-19 prišlo do gospodarskega upada v sektorju hotelov, restavracij in gostinskih storitev, poleg tega pa so bile med državami članicami in znotraj njih uvedene nekatere omejitve, kar je imelo uničujoče posledice za proizvodnjo hrane; |
| --- | --- |

77.

| 78. | meni, da mora pot k okrevanju temeljiti na trajnostnem razvoju, pravičnem prehodu, socialni vključenosti in ustvarjanju kakovostnih delovnih mest; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pozdravlja predlog Komisije, da predstavi instrument za izredne razmere na enotnem trgu; poziva jo, naj ga zasnuje kot pravno zavezujoče strukturno orodje, s katerim bi v morebitnih prihodnjih krizah zagotovili prosto gibanje oseb ter prosti pretok blaga in storitev; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva Komisijo in države članice, naj pridobljene izkušnje uporabijo proaktivno in pripravijo načrt za odzivanje na izredne razmere, s katerim bi morale zagotoviti, da bo odziv skupen in da se bosta prosti pretok storitev in blaga ter prosto gibanje oseb, zlasti čezmejnih delavcev, čim bolj ohranila; želi opozoriti, da morajo države članice nemudoma sporočiti nacionalne ukrepe, s katerimi omejujejo prosti pretok blaga in storitev; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pozdravlja predlagano uredbo Komisije o resnih čezmejnih grožnjah za zdravje in o razveljavitvi Sklepa št. 1082/2013/EU (COM(2020)0727), zlasti njen predlog o vzpostavitvi mehanizma za nadzor omejitev izvoza medicinske opreme na notranjem trgu; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poudarja, da je treba nujno razširiti razpoložljivost digitalnih storitev in tehnologij, ki so v izrednih razmerah bistvene za nemoteno delovanje enotnega trga in za dostop državljanov in podjetij do javnih storitev prek rešitev e-uprave; ugotavlja, da sta digitalna izključenost in nedostopnost interneta med najpomembnejšimi netarifnimi ovirami za digitalno preobrazbo evropskega enotnega trga; |
| --- | --- |

82.

o

o o

| 83. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

83.

---

(1)  UL C 456, 10.11.2021, str. 14.

(2)  UL L 295, 21.11.2018, str. 1.

(3)  UL C 388, 13.11.2020, str. 39.

(4)  UL C 76, 28.2.2018, str. 105.

(5)  Direktiva 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 255, 30.9.2005, str. 22).

(6)  Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (UL L 376, 27.12.2006, str. 36).

(7)  Direktiva (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. septembra 2015 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih predpisov in pravil za storitve informacijske družbe (UL L 241, 17.9.2015, str. 1).

(8)  Uredba (EU) 2018/302 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. februarja 2018 o naslovitvi neupravičenega geografskega blokiranja in drugih oblik diskriminacije na podlagi državljanstva, kraja prebivališča ali kraja sedeža strank na notranjem trgu (UL L 60 I, 2.3.2018, str. 1).

(9)  Uredba (EU) 2019/1020 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o nadzoru trga in skladnosti proizvodov (UL L 169, 25.6.2019, str. 1).

(10)  Uredba (EU) 2019/515 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o vzajemnem priznavanju blaga, ki se zakonito trži v drugi državi članici (UL L 91, 29.3.2019, str. 1).

(11)  Direktiva 2014/67/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o izvrševanju Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (UL L 159, 28.5.2014, str. 11).

(12)  Direktiva 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (UL L 149, 11.6.2005, str. 22).

(13)  Direktiva (EU) 2018/958 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. junija 2018 o preskusu sorazmernosti pred sprejetjem nove regulacije poklicev (UL L 173, 9.7.2018, str. 25).

---

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/225 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/225

---

P9_TA(2022)0044

Statut za evropska čezmejna združenja in neprofitne organizacije

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 s priporočili Komisiji o statutu za evropska čezmejna združenja in neprofitne organizacije (2020/2026(INL))

(2022/C 342/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 114 in 352 PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 114 in 352 PDEU,

| — | ob upoštevanju člena 11 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah in zlasti člena 12 Listine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah in zlasti člena 12 Listine,

| — | ob upoštevanju člena 11 Evropske konvencije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11 Evropske konvencije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju svojega mnenja (1) o predlogu Komisije za uredbo o statutu evropskega združenja (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega mnenja (1) o predlogu Komisije za uredbo o statutu evropskega združenja (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 1987 o neprofitnih združenjih v Evropskih skupnostih (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 1987 o neprofitnih združenjih v Evropskih skupnostih (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2020 o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2020 o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (4),

| — | ob upoštevanju svoje izjave z dne 10. marca 2011 o pripravi evropskega statuta za vzajemne družbe, združenja in fundacije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje izjave z dne 10. marca 2011 o pripravi evropskega statuta za vzajemne družbe, združenja in fundacije (5),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o neizkoriščenem potencialu evropske filantropije (raziskovalno mnenje na zaprosilo romunskega predsedstva), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o neizkoriščenem potencialu evropske filantropije (raziskovalno mnenje na zaprosilo romunskega predsedstva),

| — | ob upoštevanju skupnih smernic o svobodi združevanja (CDL-AD(2014)046), ki sta jih sprejela Evropska komisija za demokracijo skozi pravo (Beneška komisija) in Urad OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih smernic o svobodi združevanja (CDL-AD(2014)046), ki sta jih sprejela Evropska komisija za demokracijo skozi pravo (Beneška komisija) in Urad OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR),

| — | ob upoštevanju členov 47 in 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 47 in 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0007/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0007/2022),

| A. | ker člen 63 PDEU skupaj s členi 7, 8 in 12 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) zagotavlja svobodo združevanja na vseh ravneh in ščiti neprofitne organizacije pred diskriminatornimi, nepotrebnimi in neutemeljenimi omejitvami glede financiranja njihovih dejavnosti; |
| --- | --- |

A.

ker člen 63 PDEU skupaj s členi 7, 8 in 12 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) zagotavlja svobodo združevanja na vseh ravneh in ščiti neprofitne organizacije pred diskriminatornimi, nepotrebnimi in neutemeljenimi omejitvami glede financiranja njihovih dejavnosti;

| B. | ker je treba pojem „neprofitna organizacija“ za namene te resolucije razumeti tako, da upošteva številne oblike neprofitnih organizacij v Uniji, tako tistih, ki temeljijo na članstvu kot tistih, ki ne, na primer združenja, človekoljubne organizacije, organizacije, katerih sredstva so namenjena uresničevanju določenega cilja, kot so fundacije, in druge podobne organizacije; |
| --- | --- |

B.

ker je treba pojem „neprofitna organizacija“ za namene te resolucije razumeti tako, da upošteva številne oblike neprofitnih organizacij v Uniji, tako tistih, ki temeljijo na članstvu kot tistih, ki ne, na primer združenja, človekoljubne organizacije, organizacije, katerih sredstva so namenjena uresničevanju določenega cilja, kot so fundacije, in druge podobne organizacije;

| C. | ker je Evropsko sodišče za človekove pravice priznalo, da ima država pozitivno obveznost, da zagotovi uživanje pravice do združevanja, v sodbi z dne 21. oktobra 2005, Ouranio Toxo in drugi proti Grčiji (6), pa je ugotovilo, da dejanskega in učinkovitega spoštovanja svobode združevanja ni mogoče omejiti zgolj na dolžnost države, da se ne vmešava; ker je Sodišče Evropske unije v sodbi v zadevi C-78/18 (7) menilo, da svoboda združevanja ne pomeni le možnosti ustanovitve ali razpustitve društva, ampak tudi možnost, da društvo v tem času deluje; |
| --- | --- |

C.

ker je Evropsko sodišče za človekove pravice priznalo, da ima država pozitivno obveznost, da zagotovi uživanje pravice do združevanja, v sodbi z dne 21. oktobra 2005, Ouranio Toxo in drugi proti Grčiji (6), pa je ugotovilo, da dejanskega in učinkovitega spoštovanja svobode združevanja ni mogoče omejiti zgolj na dolžnost države, da se ne vmešava; ker je Sodišče Evropske unije v sodbi v zadevi C-78/18 (7) menilo, da svoboda združevanja ne pomeni le možnosti ustanovitve ali razpustitve društva, ampak tudi možnost, da društvo v tem času deluje;

| D. | ker so neprofitne organizacije bistvene za zastopanje interesov državljanov in civilne družbe, tudi z zagotavljanjem storitev na pogosto nedonosnih področjih socialnega sektorja, spodbujanjem udeležbe v družbenem življenju in varovanjem pravic manjšin; ker imajo osrednjo vlogo tudi pri predvidevanju in reševanju socialno-ekonomskih izzivov ter skupaj z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi vladami pri zapolnjevanju vrzeli v storitvah in gospodarskih dejavnostih; |
| --- | --- |

D.

ker so neprofitne organizacije bistvene za zastopanje interesov državljanov in civilne družbe, tudi z zagotavljanjem storitev na pogosto nedonosnih področjih socialnega sektorja, spodbujanjem udeležbe v družbenem življenju in varovanjem pravic manjšin; ker imajo osrednjo vlogo tudi pri predvidevanju in reševanju socialno-ekonomskih izzivov ter skupaj z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi vladami pri zapolnjevanju vrzeli v storitvah in gospodarskih dejavnostih;

| E. | ker neprofitne organizacije pogosto uporabljajo in spodbujajo svobodo izražanja, zlasti pri spodbujanju javnega interesa, podpirajo dejavno udeležbo v demokratičnem življenju in delujejo kot šole za demokracijo; |
| --- | --- |

E.

ker neprofitne organizacije pogosto uporabljajo in spodbujajo svobodo izražanja, zlasti pri spodbujanju javnega interesa, podpirajo dejavno udeležbo v demokratičnem življenju in delujejo kot šole za demokracijo;

| F. | ker je kriza zaradi COVID-19 poudarila osrednjo vlogo, ki jo imajo neprofitne organizacije pri pomoči ljudem, ko se soočajo s številnimi težavami, s čimer zagotavljajo socialno kohezijo; ker je kriza zaradi COVID-19 zamajala njihov status, zlasti ker je prekinila njihove dejavnosti ter ustvarila nove potrebe in naloge; |
| --- | --- |

F.

ker je kriza zaradi COVID-19 poudarila osrednjo vlogo, ki jo imajo neprofitne organizacije pri pomoči ljudem, ko se soočajo s številnimi težavami, s čimer zagotavljajo socialno kohezijo; ker je kriza zaradi COVID-19 zamajala njihov status, zlasti ker je prekinila njihove dejavnosti ter ustvarila nove potrebe in naloge;

| G. | ker je evropska demokracija odvisna od tega, da lahko civilna družba in predstavniške organizacije delujejo svobodno in čezmejno; ker bistvena vloga, ki jo imajo civilne družbe in predstavniške organizacije pri prispevanju k demokraciji, šteje med temeljne vrednote Unije, kot je priznano zlasti v členu 11 PEU, in potrebuje obstoj odprtega, preglednega in strukturiranega dialoga; |
| --- | --- |

G.

ker je evropska demokracija odvisna od tega, da lahko civilna družba in predstavniške organizacije delujejo svobodno in čezmejno; ker bistvena vloga, ki jo imajo civilne družbe in predstavniške organizacije pri prispevanju k demokraciji, šteje med temeljne vrednote Unije, kot je priznano zlasti v členu 11 PEU, in potrebuje obstoj odprtega, preglednega in strukturiranega dialoga;

| H. | ker so neprofitne organizacije sestavni del civilne družbe Unije ter vključujejo človekoljubne organizacije, kot so fundacije, ki prispevajo k delu posameznikov, združenj in neprofitnih organizacij v javnem interesu ter ga olajšujejo; |
| --- | --- |

H.

ker so neprofitne organizacije sestavni del civilne družbe Unije ter vključujejo človekoljubne organizacije, kot so fundacije, ki prispevajo k delu posameznikov, združenj in neprofitnih organizacij v javnem interesu ter ga olajšujejo;

| I. | ker je zanesljivih statističnih informacij o neprofitnih organizacijah malo ali pa niso zlahka dostopne; |
| --- | --- |

I.

ker je zanesljivih statističnih informacij o neprofitnih organizacijah malo ali pa niso zlahka dostopne;

| J. | ker evropski statut za evropske družbe, evropske zadruge ali evropske stranke ni ustrezen, da bi neprofitnim organizacijam omogočal čezmejno sodelovanje; |
| --- | --- |

J.

ker evropski statut za evropske družbe, evropske zadruge ali evropske stranke ni ustrezen, da bi neprofitnim organizacijam omogočal čezmejno sodelovanje;

| K. | ker lahko poslovni subjekti, komercialna podjetja in gospodarska interesna združenja ustanovijo evropsko gospodarsko interesno združenje; |
| --- | --- |

K.

ker lahko poslovni subjekti, komercialna podjetja in gospodarska interesna združenja ustanovijo evropsko gospodarsko interesno združenje;

| L. | ker lahko javni organi ustanovijo evropsko združenje za teritorialno sodelovanje; |
| --- | --- |

L.

ker lahko javni organi ustanovijo evropsko združenje za teritorialno sodelovanje;

| M. | ker bi moral biti evropski statut za združenja odprt za organizacije in osebe, ki želijo sodelovati v čezmejnih izmenjavah in vzajemnem učenju; |
| --- | --- |

M.

ker bi moral biti evropski statut za združenja odprt za organizacije in osebe, ki želijo sodelovati v čezmejnih izmenjavah in vzajemnem učenju;

| N. | ker poziv Parlamenta k vzpostavitvi nacionalnih statističnih registrov za akterje socialnega gospodarstva ne zajema organizacij zunaj socialnega gospodarstva; |
| --- | --- |

N.

ker poziv Parlamenta k vzpostavitvi nacionalnih statističnih registrov za akterje socialnega gospodarstva ne zajema organizacij zunaj socialnega gospodarstva;

| O. | ker so danes številne neprofitne organizacije pomemben del gospodarstva in razvoja notranjega trga, saj redno opravljajo nekatere gospodarske dejavnosti; ker se je obseg čezmejnih finančnih tokov med združenji ali neprofitnimi organizacijami v zadnjem desetletju močno povečal; |
| --- | --- |

O.

ker so danes številne neprofitne organizacije pomemben del gospodarstva in razvoja notranjega trga, saj redno opravljajo nekatere gospodarske dejavnosti; ker se je obseg čezmejnih finančnih tokov med združenji ali neprofitnimi organizacijami v zadnjem desetletju močno povečal;

| P. | ker se oblikovalci politik in civilna družba zdaj bolj zavedajo, kakšen potencial imajo neprofitne organizacije za zagotavljanje storitev, udejstvovanje državljanov in socialne inovacije; ker je njihov potencial verjetno neizkoriščen na številnih področjih, kot so izobraževanje, kultura, zdravstveno varstvo, socialne storitve, raziskave, razvojna pomoč, humanitarna pomoč in pripravljenost na nesreče; |
| --- | --- |

P.

ker se oblikovalci politik in civilna družba zdaj bolj zavedajo, kakšen potencial imajo neprofitne organizacije za zagotavljanje storitev, udejstvovanje državljanov in socialne inovacije; ker je njihov potencial verjetno neizkoriščen na številnih področjih, kot so izobraževanje, kultura, zdravstveno varstvo, socialne storitve, raziskave, razvojna pomoč, humanitarna pomoč in pripravljenost na nesreče;

| Q. | ker socialno-ekonomski potencial neprofitnih organizacij v Evropski uniji nenehno narašča, v številnih sektorjih pa nastajajo nove zaposlitvene možnosti; |
| --- | --- |

Q.

ker socialno-ekonomski potencial neprofitnih organizacij v Evropski uniji nenehno narašča, v številnih sektorjih pa nastajajo nove zaposlitvene možnosti;

| R. | ker imajo neprofitne organizacije ključno vlogo v podpiranju posameznikov pri aktivni udeležbi v demokratičnem življenju; |
| --- | --- |

R.

ker imajo neprofitne organizacije ključno vlogo v podpiranju posameznikov pri aktivni udeležbi v demokratičnem življenju;

| S. | ker velika večina dejavnosti neprofitnih organizacij poteka na nacionalni ravni, čeprav vse več neprofitnih organizacij deluje čezmejno, s čimer se krepi socialna kohezija med državami članicami na družbeni ravni, zlasti v obmejnih regijah, ki predstavljajo skoraj 40 % ozemlja Unije; |
| --- | --- |

S.

ker velika večina dejavnosti neprofitnih organizacij poteka na nacionalni ravni, čeprav vse več neprofitnih organizacij deluje čezmejno, s čimer se krepi socialna kohezija med državami članicami na družbeni ravni, zlasti v obmejnih regijah, ki predstavljajo skoraj 40 % ozemlja Unije;

| T. | ker zlasti čezmejne neprofitne organizacije znatno prispevajo k doseganju ciljev Unije ter razvoju številnih različnih dejavnosti splošnega interesa, ki so čezmejnega pomena in koristijo splošnim interesom na različnih področjih; ker to med drugim vključuje varstvo in spodbujanje temeljnih pravic in vrednot, varstvo okolja, izobraževanje, kulturo, socialno delo in razvojno pomoč; |
| --- | --- |

T.

ker zlasti čezmejne neprofitne organizacije znatno prispevajo k doseganju ciljev Unije ter razvoju številnih različnih dejavnosti splošnega interesa, ki so čezmejnega pomena in koristijo splošnim interesom na različnih področjih; ker to med drugim vključuje varstvo in spodbujanje temeljnih pravic in vrednot, varstvo okolja, izobraževanje, kulturo, socialno delo in razvojno pomoč;

| U. | ker v Uniji ni usklajenega vseevropskega zakonodajnega okvira, ki bi čezmejnim neprofitnim organizacijam omogočal ustrezno delovanje in organizacijo na čezmejni ravni, čeprav je njihovo število vse večje; |
| --- | --- |

U.

ker v Uniji ni usklajenega vseevropskega zakonodajnega okvira, ki bi čezmejnim neprofitnim organizacijam omogočal ustrezno delovanje in organizacijo na čezmejni ravni, čeprav je njihovo število vse večje;

| V. | ker za neprofitne organizacije ne obstaja ureditev na ravni Unije, so za njihove čezmejne dejavnosti trenutno značilne kulturne, pravosodne in politične razlike, ki izhajajo iz nacionalnega prava; |
| --- | --- |

V.

ker za neprofitne organizacije ne obstaja ureditev na ravni Unije, so za njihove čezmejne dejavnosti trenutno značilne kulturne, pravosodne in politične razlike, ki izhajajo iz nacionalnega prava;

| W. | ker je Parlament že leta 1987 v svoji resoluciji z dne 13. marca 1987 o neprofitnih združenjih v Evropskih skupnostih poudaril potrebo po uvedbi ustrezne evropske uredbe za evropske neprofitne organizacije; |
| --- | --- |

W.

ker je Parlament že leta 1987 v svoji resoluciji z dne 13. marca 1987 o neprofitnih združenjih v Evropskih skupnostih poudaril potrebo po uvedbi ustrezne evropske uredbe za evropske neprofitne organizacije;

| X. | ker mora vsaka organizacija, ki ima koristi od evropskega statuta ali skupnih minimalnih evropskih standardov, delovati v dobro spodbujanju in izvajanju skupnih vrednot Unije, zapisanih v Pogodbah in v Listini; |
| --- | --- |

X.

ker mora vsaka organizacija, ki ima koristi od evropskega statuta ali skupnih minimalnih evropskih standardov, delovati v dobro spodbujanju in izvajanju skupnih vrednot Unije, zapisanih v Pogodbah in v Listini;

Sedanje stanje

| 1. | ugotavlja, da na ravni Unije ni pravne oblike za neprofitne organizacije, ki bi omogočala, da bi bili interesi civilne družbe zastopani enako kot interesi komercialnih podjetij in gospodarskih interesnih združenj, katerih pravna oblika na ravni Unije je že dolgo uveljavljena; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da so zaradi pravnih, kulturnih, političnih in gospodarskih razlik med državami članicami čezmejne dejavnosti neprofitnih organizacij še vedno zelo zapletene in da sedanja upravna in davčna obravnava čezmejnih dejavnosti takih organizacij povzroča višje transakcijske stroške kot na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da sedanji pravni okvir na ravni Unije in na nacionalni ravni ne zadošča za oblikovanje močne vseevropske civilne družbe in podporo taki družbi, katere obstoj je nujen za demokracijo; zato ugotavlja, da je treba uvesti novo pravno obliko, in sicer evropsko združenje, vključno s pravili o ustanovitvi, preglednosti, odgovornosti in upravljanju evropskega združenja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja pomen, ki ga imajo zagotavljanje usklajevanja na ravni Unije, preprečevanje razdrobljenosti in podpiranje usklajenega pristopa do evropskega združenja po vsej Uniji prek namensko oblikovanega odbora evropskih združenj; zato poziva Komisijo, naj preuči različne možnosti in pripravi predlog za najustreznejšo obliko in status takšnega odbora evropskih združenj, v katerem bodo zastopane vse države članice in ki bo imel jasno opredeljene pristojnosti odločanja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da je za dokončanje notranjega trga potrebna tudi zakonodaja Unije, ki bo podprla neprofitne organizacije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je svoboda gibanja in ustanavljanja sicer zapisana v Pogodbah, vendar temeljna pravica do združevanja v različnih jurisdikcijah držav članic še vedno ni v celoti podprta in spodbujana, saj ni ustreznih organizacijskih oblik in se obstoječe oblike v Uniji ne obravnavajo enako, kar po eni strani ovira nadnacionalne dejavnosti in projekte, čezmejne misije in mobilnost civilne družbe, po drugi strani pa povzroča pravno negotovost; |
| --- | --- |

6.

| 7. | obžaluje, da ne obstaja instrument, s katerim bi dodatno olajšali prosto gibanje neprofitnih organizacij, ne glede na to, v kateri državi članici imajo sedež ali v kateri prebivajo njihovi člani, zlasti z odpravo pravnih in upravnih ovir; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da se neprofitne organizacije, ki delujejo po vsej Uniji, zaradi neusklajenih praks pogosto soočajo z neupravičenimi omejitvami, kot so pristojbine, formalnosti ter upravne in druge ovire, ki ogrožajo njihove vsakodnevne dejavnosti in odvračajo take organizacije od tega, da bi svoje naloge razširile čez meje; poudarja, da take ovire tudi znatno povečujejo delovne obremenitve, ker je treba uporabiti številne različne upravne postopke v več kot eni državi članici; |
| --- | --- |

8.

| 9. | obžaluje dejstvo, da so bile v številnih državah članicah neprofitne organizacije popolnoma izključene iz shem pomoči zaradi pandemije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da pomanjkljivo usklajevanje praks vodi tudi v neenake konkurenčne pogoje zaradi različnih tržnih pogojev in drugih ovir, s katerimi se soočajo neprofitne organizacije v različnih državah članicah, na primer pri odpiranju bančnih računov, zbiranju in obračunavanju tujih sredstev, dostopu do javnokoristnih ukrepov in shem, izkoriščanju nekaterih vrst finančne ali davčne obravnave ali zaposlovanju osebja, zlasti pri čezmejnem zaposlovanju, ki bi ga bilo treba olajšati v skladu s prostim gibanjem delavcev; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj preuči različne oblike delovanja neprofitnih organizacij v državah članicah in pripravi primerjalno analizo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da neprofitne organizacije prispevajo k inovacijam, raziskavam, gospodarskemu razvoju in ustvarjanju delovnih mest, zlasti v socialnem, podjetniškem, tehnološkem in kulturnem sektorju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ugotavlja, da neprofitne organizacije prispevajo k nekaterim strateškim ciljem Unije, kot so boj proti podnebni krizi, prizadevanja za digitalno preobrazbo in okrevanje po pandemiji COVID-19; poudarja, da teh ciljev ne bo mogoče doseči brez prispevka civilne družbe, ki opozarja na ta vprašanja po vsej Evropi, zlasti pri izvajanju potrebnih politik na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter na ravni Unije, ob spoštovanju interesov in pravic tistih, na katere vplivajo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | obžaluje, da ni veliko podatkov ali pa so zastareli; poziva države članice, naj redno zagotavljajo podatke, razčlenjene po kategorijah, Komisijo pa, naj ustvari zanesljive in pogosto posodobljene statistične vire na podlagi uveljavljene metodologije, ki bo zagotavljala preglednost in primerljivost, ter omogoči, da bo Eurostat upošteval podatke o čezmejnih dejavnostih in prispevkih; poudarja, da je glede na študijo o nedavnem razvoju socialne ekonomije v Uniji iz leta 2017, ki jo je naročil Evropski ekonomsko-socialni odbor, od skupno 13,6 milijona plačanih delovnih mest v zadrugah, vzajemnih družbah, združenjih, fundacijah in podobnih subjektih v Uniji 9 milijonov delovnih mest izviralo iz zaposlitve v združenjih in fundacijah, kar pomeni da so postale glavni vir zaposlovanja v tem sektorju; poudarja, da to kaže tudi na pomen razpoložljivosti več podatkov, ki se nanašajo na področje, ki je širše od področja socialne ekonomije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | obžaluje, da Komisija in države članice niso predložile zakonodaje, s katero bi zagotovile ugodne okolje, v katerem bi lahko neprofitne organizacije prispevale k delovanju notranjega trga, in prost čezmejni pretok kapitala, pa tudi da ni bil sprejet statut za evropsko združenje, kljub številnim poskusom in pozivom civilne družbe in Parlamenta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja prihodnji akcijski načrt za socialno ekonomijo in meni, da mora akcijski načrt glede na to, da v socialni ekonomiji delujejo le nekatere neprofitne organizacije, vključevati priporočila, kako premagati čezmejne ovire, dopolniti pa ga je treba z ločenimi zakonodajnimi pobudami v podporo neprofitnim organizacijam; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da predlagani pravni instrument ne sme vplivati na urejanje političnih strank; poleg tega želi spomniti, da Unija spoštuje status cerkev, verskih organizacij ali skupnosti, pa tudi svetovnonazorskih ali nekonfesionalnih organizacij v nacionalnem pravu; poudarja, da to ne preprečuje, da bi bile organizacije, katerih vrednote in cilje usmerjajo verska, svetovnonazorska ali nekonfesionalna prepričanja, kot so verske dobrodelne neprofitne organizacije, vključene v področje uporabe teh predlaganih instrumentov; poudarja, da imajo sindikati v več državah članicah poseben ugoden status, zato bi jih bilo treba izključiti iz predlaganih instrumentov; poudarja, da lahko osebe, ki želijo ustanoviti združenje, prosto uporabljajo določbe predlagane uredbe in združijo v obliki evropskega združenja; ugotavlja, da se mora predlagana direktiva o minimalnih standardih uporabljati za vse neprofitne organizacije v Uniji; |
| --- | --- |

17.

Zaščita civilne družbe in svobode združevanja

| 18. | izraža zaskrbljenost zaradi ovir, s katerimi se spopadajo neprofitne organizacije v Uniji, ter razlik, ki izhajajo iz nacionalnih zakonov, predpisov, upravnih ureditev ali politik; poudarja, da lahko to škodljivo vpliva na civilno družbo, neupravičeno omejuje temeljne pravice, zlasti svobodo združevanja, izražanja in obveščanja, neprofitne organizacije pa odvrača od širjenja njihovih dejavnosti čez mejo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ustrezno upošteva možnosti, ki jih prinašata digitalizacija in internet za lažje uveljavljanje pravice do svobode združevanja, na primer z lažjim in bolj enostavnim spletnim dostopom do registracije in oblikovanja neprofitnih organizacij; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da so neprofitne organizacije zelo pomembne za demokracijo in odločanje na vseh ravneh, saj spodbujajo in delujejo v javno dobro, so del sistema zavor in ravnovesij, ki je potreben za pravno državo, in so gonilna sila državljanske udeležbe; pozdravlja sodelovanje civilne družbe pri zagovarjanju javnega interesa, aktivizmu in aktivnem družbenem življenju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponovno poudarja, da imajo neprofitne organizacije svobodo, da prek svojih ciljev ali dejavnosti sodelujejo v zadevah, ki so stvar politične ali javne razprave; obsoja poskuse, da bi iz političnih razlogov omejili državljanski prostor, ter zanikanje, zavračanje ali izpodbijanje njihovega statusa javnokoristnih organizacij na podlagi domnevne ali dejanske politične dejavnosti, kadar ni njihov namen, da bi koristile politiki posamezne stranke ali nadomestile strankarsko politiko; meni, da so taki primeri nevarni za evropsko demokracijo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da morajo biti neprofitne organizacije neodvisne in da jim je treba zagotoviti ugodno okolje, pri tem pa spoštovati njihovo pluralnost in jih v javno korist obravnavati kot organizacije, ki prispevajo k zagotavljanju storitev na terenu, obenem pa se zavzemajo za javno dobro in spremljajo javne politike; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opozarja na pomen neodvisnega, nepristranskega, strokovnega in odgovornega novinarstva za obveščanje o dejavnostih neprofitnih organizacij v zasebnih in javnih medijih, pa tudi na pomen dostopa do pluralističnih informacij kot ključnih stebrov demokracije; je zaskrbljen zaradi kampanj blatenja in nepoštenega pravdanja, ki jih proti akterjem, ki sodelujejo z javnostjo, vključno z neprofitnimi organizacijami, v številnih državah članicah uporabljajo izvoljeni funkcionarji, javni organi ali subjekti pod javnim nadzorom ter posamezniki in zasebni subjekti; poudarja, da je Parlament 11. novembra 2021 sprejel resolucijo o strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti (8); |
| --- | --- |

23.

| 24. | vztraja, da bo imela evropska civilna družba koristi od okvirne pravne ureditve samo, če bodo lahko neprofitne organizacije koristile ustrezno in lahko dostopno financiranje na nacionalni in evropski ravni; poudarja, da je javno in zasebno financiranje neprofitnih organizacij pomembno, saj imajo na voljo manj dohodka iz profitnih dejavnosti; v zvezi s tem spominja, da obstaja program Državljani, enakost, pravice in vrednote, ki je med drugim namenjen neprofitnim organizacijam; poudarja, da morajo v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (9) nepovratna sredstva Unije zajemati sofinanciranje, ki se lahko zagotovi v obliki lastnih sredstev, prihodkov, ustvarjenih z ukrepom ali delovnim programom, ali finančnih prispevkov ali prispevkov tretjih strani v naravi; meni, da bi bilo treba zlasti v primeru neprofitnih organizacij, ki imajo zelo omejena finančna sredstva, oceniti omejitev zahteve po lastnih sredstvih in kot take šteti nedenarne prispevke, pod pogojem, da takšna obravnava ne bi ovirala konkurence pri dostopu do financiranja; ugotavlja, da sredstva Unije, ki so na voljo neprofitnim organizacijam, pogosto zahtevajo sofinanciranje, kar posledično pomeni, da mora upravičenec zbrati delež potrebnih sredstev iz drugih virov; poudarja, da bi zahteva po previsokem deležu lastnih sredstev škodila neprofitnim organizacijam, saj morda teh sredstev ne bi mogle zbrati in bi bile zato nekatere organizacije izključene; zato meni, da bi moral biti delež sofinanciranja omejen in da je treba upoštevati različna sredstva, ki bi jih bilo mogoče izraziti v denarni vrednosti, kot so delovni čas prostovoljcev ali prispevki v naravi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da morajo neprofitne organizacije javnosti zagotoviti ustrezne informacije; opozarja tudi na dejstvo, da je treba preglednost financiranja obravnavati kot javni interes, kadar neprofitne organizacije pomembno vplivajo na javno življenje in javno razpravo; |
| --- | --- |

25.

| 26. | meni, da bo uvedba statusa evropskega združenja nacionalnim in lokalnim organizacijam omogočila tesnejše sodelovanje pri evropskih zadevah, sodelovanje v čezmejnem vzajemnem učenju in izmenjavah ter jih podprla pri dostopu do financiranja na ravni Unije; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezna sredstva za akterje civilne družbe, povečajo dostopnost sredstev in dodatno poenostavijo postopke, da bi akterjem civilne družbe, vključno z malimi in lokalnimi organizacijami, omogočile lažji dostop do sredstev; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poleg tega meni, da je treba predlagano zakonodajo dopolniti z ukrepi za podporo rednemu, smiselnemu in strukturiranemu dialogu s civilno družbo in predstavniškimi organizacijami v skladu s členom 11 PEU; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj oceni možnosti za oblikovanje participativnega statusa javnokoristnih organizacij na ravni Unije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja dejstvo, da samovoljna in politično motivirana diskriminacija na podlagi ciljev in dejavnosti neprofitnih organizacij ter virov financiranja ovira svobodo združevanja in zato ogroža svobodo izražanja; |
| --- | --- |

28.

Priznavanje združenj, neprofitnih organizacij in statusa javnokoristne organizacije v Uniji

| 29. | je seznanjen, da v nacionalnih zakonodajah in pravnih tradicijah držav članic obstajajo različni pristopi k opredelitvi ali priznavanju neprofitnih organizacij, katerih struktura temelji na članstvu, ter neprofitnih organizacij, katerih struktura ne temelji na članstvu, pa tudi opredelitvi, priznavanju in dodelitvi statusa javnokoristne organizacije; poudarja, da je kljub tem razlikam splošno jasno, da so potrebni evropski minimalni standardi in da je treba neprofitnim organizacijam omogočiti, da pridobijo pravno osebnost; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj prizna in spodbuja javnokoristne dejavnosti neprofitnih organizacij s tem, da uskladi status javne koristi v Uniji; poudarja, da nacionalni zakoni in upravne prakse, ki urejajo neprofitne organizacije, vključno z njihovo ustanovitvijo, registracijo, poslovanjem, financiranjem, finančno in davčno obravnavo ali ukrepi davčne olajšave ter čezmejnimi dejavnostmi, ne bi smeli diskriminirati na podlagi sedeža organizacije ali katerokoli skupino ali posameznika iz kateregakoli razloga; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo, naj razmisli o sprejetju predloga za olajšanje vzajemnega priznavanja javnokoristnih organizacij, ki so oproščene davka, vključno s človekoljubnimi organizacijami, v vseh državah članicah, če so zaradi javne koristi oproščene davka v eni od držav članic; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da bi lahko z ureditvijo statuta in minimalnih standardov za neprofitne organizacije na ravni Unije prispevali k ustvarjanju enakih konkurenčnih pogojev in s tem olajšali dokončanje notranjega trga; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo, naj oblikuje namensko in celovito strategijo za krepitev civilne družbe v Uniji, tudi z uvedbo ukrepov za olajšanje delovanja neprofitnih organizacij na vseh ravneh; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisijo, naj na podlagi člena 352 PDEU predloži predlog uredbe o vzpostavitvi statuta evropskega združenja v skladu s priporočili iz te resolucije in dela I Priloge k resoluciji; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj na podlagi člena 114 PDEU predloži predlog direktive o skupnih minimalnih standardih za neprofitne organizacije v Uniji, da bi ustvarili enake konkurenčne pogoje za neprofitne organizacije z določitvijo minimalnih standardov, ki bi civilni družbi omogočili uživanje svoboščin in temeljnih pravic, ter prispevali h krepitvi evropske demokracije v skladu s priporočili iz te resolucije in iz dela II Priloge k resoluciji; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo, naj rezultate primerjalne analize, izvedene v skladu z odstavkom 11, ustrezno priloži predlogu uredbe iz dela I Priloge predloga in predlogu direktive iz dela II Priloge predloga, skupaj s seznamom nacionalnih oblik organizacij, za katere bi bilo treba šteti, da so zajete v skladu s členom 3(2) predloga iz dela I Priloge in členom 1 predloga iz dela II Priloge; |
| --- | --- |

36.

o

o o

| 37. | naroči svoji predsednici, naj posreduje to resolucijo in priložena priporočila Komisiji in Svetu. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  Zakonodajna resolucija o mnenju Evropskega parlamenta o predlogu Komisije za Uredbo Sveta (EGS) o statutu evropskega združenja (UL C 42, 15.2.1993, str. 89).

(2)  Predlog Komisije za Uredbo Sveta (EGS) o statutu evropskega združenja (COM(1991)0273 – SYN 386).

(3)  UL C 99, 13.4.1987, str. 205.

(4)  UL C 395, 29.9.2021, str. 2.

(5)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 187.

(6)  Sodba Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 21. oktobra 2005 v zadevi Ouranio Toxo in drugi proti Grčiji, št. 74989/01, ECLI:CE:ECHR:2005:1020JUD007498901.

(7)  Sodba Sodišča z dne 18. junija 2020 v zadevi Komisija proti Madžarski, C-78/18, ECLI:EU:C:2020:476, točka 113.

(8)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2021 o krepitvi demokracije ter svobode in pluralnosti medijev v EU: zloraba civilnopravnih in kazenskopravnih ukrepov za utišanje novinarjev, nevladnih organizacij in civilne družbe (2021/2036(INI)).

(9)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

---

PRILOGA K RESOLUCIJI

PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

DEL I

Predlog

UREDBE SVETA

o statutu evropskega združenja

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 352 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Čezmejni projekti in druge oblike sodelovanja, ki vključujejo civilno družbo, pomembno prispevajo k doseganju ciljev Unije, tudi spodbujanju njenih vrednot, in k razvoju številnih različnih dejavnosti čezmejnega pomena, ki na mnogih področjih koristijo splošnemu interesu. |
| --- | --- |

(1)

Čezmejni projekti in druge oblike sodelovanja, ki vključujejo civilno družbo, pomembno prispevajo k doseganju ciljev Unije, tudi spodbujanju njenih vrednot, in k razvoju številnih različnih dejavnosti čezmejnega pomena, ki na mnogih področjih koristijo splošnemu interesu.

| (2) | Evropsko čezmejno sodelovanje med državljani in predstavniškimi združenji je bistveno za vzpostavitev krovne evropske civilne družbe, ki je pomemben element evropske demokracije in evropskega povezovanja v skladu s členoma 11 in 15 Pogodbe o Evropski uniji. |
| --- | --- |

(2)

Evropsko čezmejno sodelovanje med državljani in predstavniškimi združenji je bistveno za vzpostavitev krovne evropske civilne družbe, ki je pomemben element evropske demokracije in evropskega povezovanja v skladu s členoma 11 in 15 Pogodbe o Evropski uniji.

| (3) | Mnoga združenja pri uresničevanju svojih ciljev redno opravljajo gospodarsko dejavnost, zaradi česar imajo pomembno vlogo v gospodarstvu in pri razvoju notranjega trga. |
| --- | --- |

(3)

Mnoga združenja pri uresničevanju svojih ciljev redno opravljajo gospodarsko dejavnost, zaradi česar imajo pomembno vlogo v gospodarstvu in pri razvoju notranjega trga.

| (4) | Cilj Direktive .../... Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: direktiva o minimalnih standardih) je približevanje zakonov držav članic, da bi vzpostavili minimalne standarde in omogočili ugodno okolje, ki bo neprofitnim organizacijam olajšalo delo. |
| --- | --- |

(4)

Cilj Direktive .../... Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: direktiva o minimalnih standardih) je približevanje zakonov držav članic, da bi vzpostavili minimalne standarde in omogočili ugodno okolje, ki bo neprofitnim organizacijam olajšalo delo.

| (5) | Združenja povezujejo našo družbo. Imajo ključno vlogo pri pomoči, spodbujanju in opolnomočenju posameznikov, da dejavno sodelujejo v demokratičnem in družbenem življenju Unije, zlasti tisti, ki se soočajo z izključenostjo in diskriminacijo, lahko pa imajo tudi bistveno vlogo pri razvoju politik Unije. |
| --- | --- |

(5)

Združenja povezujejo našo družbo. Imajo ključno vlogo pri pomoči, spodbujanju in opolnomočenju posameznikov, da dejavno sodelujejo v demokratičnem in družbenem življenju Unije, zlasti tisti, ki se soočajo z izključenostjo in diskriminacijo, lahko pa imajo tudi bistveno vlogo pri razvoju politik Unije.

| (6) | Unija bi za združenja kot obliko organizacije, ki je na splošno priznana v vseh državah članicah, morala zagotoviti primeren pravni instrument, ki bo lahko spodbujal njihove nadnacionalne in čezmejne dejavnosti ter prispeval k civilnemu dialogu na ravni Unije. |
| --- | --- |

(6)

Unija bi za združenja kot obliko organizacije, ki je na splošno priznana v vseh državah članicah, morala zagotoviti primeren pravni instrument, ki bo lahko spodbujal njihove nadnacionalne in čezmejne dejavnosti ter prispeval k civilnemu dialogu na ravni Unije.

| (7) | Uvedba oblike organizacije na ravni Unije bi vsem združenjem olajšala uresničevanje njihovih čezmejnih ciljev in dejavnosti na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(7)

Uvedba oblike organizacije na ravni Unije bi vsem združenjem olajšala uresničevanje njihovih čezmejnih ciljev in dejavnosti na notranjem trgu.

| (8) | Neprofitne organizacije so v skladu s členom 63 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter členi 7, 8 in 12 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) zaščitene pred diskriminatornimi ali neutemeljenimi omejitvami pri dostopu do virov in prostem pretoku kapitala v Uniji. To se nanaša tudi na možnost iskanja, pridobivanja in uporabe virov domačega in tujega izvora, ki je bistvena za obstoj in delovanje vsake pravne osebe. V skladu s sodbo Sodišča Evropske unije z dne 18. junija 2020 v zadevi C-78/18, Komisija proti Madžarski (1), se lahko omejitve uvedejo zaradi legitimnih ciljev, na primer v interesu nacionalne varnosti, javne varnosti ali javnega reda, ter bi morale biti sorazmerne s ciljem zaščite teh interesov in najmanj vsiljivo sredstvo za dosego želenega cilja. To se med drugim nanaša na omejitve, ki temeljijo na pravilih o boju proti pranju denarja in financiranju terorizma, ki se uporabljajo v skladu z načeloma nujnosti in sorazmernosti, zlasti v zvezi z obveznostjo ocene tveganja po mednarodnem pravu in pravu Unije. Zato države članice ne smejo uporabljati nerazumnih, preveč vsiljivih ali škodljivih ukrepov, vključno z zahtevami glede poročanja, ki za organizacije pomenijo preveliko breme ali stroške. |
| --- | --- |

(8)

Neprofitne organizacije so v skladu s členom 63 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter členi 7, 8 in 12 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) zaščitene pred diskriminatornimi ali neutemeljenimi omejitvami pri dostopu do virov in prostem pretoku kapitala v Uniji. To se nanaša tudi na možnost iskanja, pridobivanja in uporabe virov domačega in tujega izvora, ki je bistvena za obstoj in delovanje vsake pravne osebe. V skladu s sodbo Sodišča Evropske unije z dne 18. junija 2020 v zadevi C-78/18, Komisija proti Madžarski (1), se lahko omejitve uvedejo zaradi legitimnih ciljev, na primer v interesu nacionalne varnosti, javne varnosti ali javnega reda, ter bi morale biti sorazmerne s ciljem zaščite teh interesov in najmanj vsiljivo sredstvo za dosego želenega cilja. To se med drugim nanaša na omejitve, ki temeljijo na pravilih o boju proti pranju denarja in financiranju terorizma, ki se uporabljajo v skladu z načeloma nujnosti in sorazmernosti, zlasti v zvezi z obveznostjo ocene tveganja po mednarodnem pravu in pravu Unije. Zato države članice ne smejo uporabljati nerazumnih, preveč vsiljivih ali škodljivih ukrepov, vključno z zahtevami glede poročanja, ki za organizacije pomenijo preveliko breme ali stroške.

| (9) | Fizične in pravne osebe lahko ustanavljajo evropske družbe na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 2157/2001 (2), evropske zadruge na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1435/2003 (3) in evropske politične stranke na podlagi Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Vendar noben od teh instrumentov združenjem ne omogoča, da bi sodelovala čezmejno. |
| --- | --- |

(9)

Fizične in pravne osebe lahko ustanavljajo evropske družbe na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 2157/2001 (2), evropske zadruge na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1435/2003 (3) in evropske politične stranke na podlagi Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Vendar noben od teh instrumentov združenjem ne omogoča, da bi sodelovala čezmejno.

| (10) | Uredba (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (5) omogoča ustanovitev evropskih združenj za teritorialno sodelovanje (v nadaljnjem besedilu: EZTS). Taka združenja večinoma sestavljajo državni ali lokalni organi ali druge osebe javnega prava. Nevladni akterji civilne družbe in državljani tako niso zajeti. |
| --- | --- |

(10)

Uredba (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (5) omogoča ustanovitev evropskih združenj za teritorialno sodelovanje (v nadaljnjem besedilu: EZTS). Taka združenja večinoma sestavljajo državni ali lokalni organi ali druge osebe javnega prava. Nevladni akterji civilne družbe in državljani tako niso zajeti.

| (11) | Evropsko gospodarsko interesno združenje (v nadaljnjem besedilu: EGIZ), določeno v Uredbi (EGS) št. 2137/85 (6), omogoča, da člani nekatere dejavnosti izvajajo skupaj, pri tem pa vseeno ohranijo svojo neodvisnost. Vendar EGIZ ne izpolnjuje posebnih potreb združenj civilne družbe. |
| --- | --- |

(11)

Evropsko gospodarsko interesno združenje (v nadaljnjem besedilu: EGIZ), določeno v Uredbi (EGS) št. 2137/85 (6), omogoča, da člani nekatere dejavnosti izvajajo skupaj, pri tem pa vseeno ohranijo svojo neodvisnost. Vendar EGIZ ne izpolnjuje posebnih potreb združenj civilne družbe.

| (12) | Zato je treba na ravni Unije vzpostaviti ustrezen harmoniziran regulativni okvir in pravila, ki bodo omogočili ustanovitev evropskih združenj z lastno pravno osebnostjo ter urejali čezmejno ustanavljanje in delovanje teh združenj. |
| --- | --- |

(12)

Zato je treba na ravni Unije vzpostaviti ustrezen harmoniziran regulativni okvir in pravila, ki bodo omogočili ustanovitev evropskih združenj z lastno pravno osebnostjo ter urejali čezmejno ustanavljanje in delovanje teh združenj.

| (13) | Politične stranke in sindikati ter cerkve in druge verske skupnosti ter filozofske ali nekonfesionalne organizacije bi morali biti izključeni iz področja uporabe te uredbe, saj Unija nima pristojnosti za urejanje njihovega statusa, v nacionalni zakonodaji pa imajo te skupnosti poseben status. Zaradi tega bi jih bilo treba obravnavati drugače kot druga združenja brez tega statusa, kot so verske dobrodelne neprofitne organizacije ali organizacije, ki se borijo proti diskriminaciji, tudi na trgu dela. |
| --- | --- |

(13)

Politične stranke in sindikati ter cerkve in druge verske skupnosti ter filozofske ali nekonfesionalne organizacije bi morali biti izključeni iz področja uporabe te uredbe, saj Unija nima pristojnosti za urejanje njihovega statusa, v nacionalni zakonodaji pa imajo te skupnosti poseben status. Zaradi tega bi jih bilo treba obravnavati drugače kot druga združenja brez tega statusa, kot so verske dobrodelne neprofitne organizacije ali organizacije, ki se borijo proti diskriminaciji, tudi na trgu dela.

| (14) | Ta uredba ne bi smela posegati v pravice delavcev in sindikatov, vštevši obstoječe pravice in zaščite v okviru postopkov insolventnosti in prestrukturiranja, združitev, prenosov podjetij ter v zvezi z informacijami in plačami. Delodajalci bi morali izpolnjevati svoje obveznosti ne glede obliko, v kateri delujejo. |
| --- | --- |

(14)

Ta uredba ne bi smela posegati v pravice delavcev in sindikatov, vštevši obstoječe pravice in zaščite v okviru postopkov insolventnosti in prestrukturiranja, združitev, prenosov podjetij ter v zvezi z informacijami in plačami. Delodajalci bi morali izpolnjevati svoje obveznosti ne glede obliko, v kateri delujejo.

| (15) | Zagotoviti je treba usklajevanje na ravni Unije, da bi preprečili razdrobljenost in podprli harmoniziran pristop po vsej Uniji za uporabo te uredbe. V zvezi s tem bi morala ta uredba določati imenovanje odbora evropskih združenj znotraj Komisije in/ali ustreznih institucij, teles, uradov in agencij Unije, oziroma ki bo povezan z njimi. |
| --- | --- |

(15)

Zagotoviti je treba usklajevanje na ravni Unije, da bi preprečili razdrobljenost in podprli harmoniziran pristop po vsej Uniji za uporabo te uredbe. V zvezi s tem bi morala ta uredba določati imenovanje odbora evropskih združenj znotraj Komisije in/ali ustreznih institucij, teles, uradov in agencij Unije, oziroma ki bo povezan z njimi.

| (16) | Odbor evropskih združenj bi moral v skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007 (7) na svoje sestanke povabiti predstavnika Agencije za temeljne pravice, kadar se ti nanašajo na svobodo združevanja ali svobodo izražanja. |
| --- | --- |

(16)

Odbor evropskih združenj bi moral v skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007 (7) na svoje sestanke povabiti predstavnika Agencije za temeljne pravice, kadar se ti nanašajo na svobodo združevanja ali svobodo izražanja.

| (17) | Ta uredba bi morala uvesti posebne roke za upravne postopke, tudi v zvezi z registracijo in postopkom dodeljevanja statusa javne koristi. Komisija bi morala pri ocenjevanju izvajanja in uporabe te uredbe zlasti preučiti, kako se ti roki uporabljajo v praksi. |
| --- | --- |

(17)

Ta uredba bi morala uvesti posebne roke za upravne postopke, tudi v zvezi z registracijo in postopkom dodeljevanja statusa javne koristi. Komisija bi morala pri ocenjevanju izvajanja in uporabe te uredbe zlasti preučiti, kako se ti roki uporabljajo v praksi.

| (18) | Za namene preverjanja zahtev iz člena 6 lahko nacionalni organi za združenja zahtevajo imena in naslove ustanovnih članov. Identiteta ustanoviteljev in članov neprofitnih organizacij, ki so fizične osebe, je lahko občutljiva informacija, zato bi morale države članice zagotoviti, da zahteve, ki imajo za posledico obdelavo tovrstnih osebnih podatkov, ne posegajo v Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (8) (Splošna uredba o varstvu podatkov), zlasti v člen 9 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(18)

Za namene preverjanja zahtev iz člena 6 lahko nacionalni organi za združenja zahtevajo imena in naslove ustanovnih članov. Identiteta ustanoviteljev in članov neprofitnih organizacij, ki so fizične osebe, je lahko občutljiva informacija, zato bi morale države članice zagotoviti, da zahteve, ki imajo za posledico obdelavo tovrstnih osebnih podatkov, ne posegajo v Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (8) (Splošna uredba o varstvu podatkov), zlasti v člen 9 navedene uredbe.

| (19) | Evropska združenja bi morda želela razlikovati med različnimi kategorijami članov, tako da bi glasovalne pravice dodelila le polnopravnim članom, hkrati pa priznala pridružene člane, ki podpirajo njihovo poslanstvo in nimajo glasovalne pravice, in/ali častne člane, ki jim ni treba plačevati članarine, a imajo glasovalne pravice. Kategorizacija članov ne bi smela voditi v neupravičeno diskriminacijo, zlasti na podlagi državljanstva. |
| --- | --- |

(19)

Evropska združenja bi morda želela razlikovati med različnimi kategorijami članov, tako da bi glasovalne pravice dodelila le polnopravnim članom, hkrati pa priznala pridružene člane, ki podpirajo njihovo poslanstvo in nimajo glasovalne pravice, in/ali častne člane, ki jim ni treba plačevati članarine, a imajo glasovalne pravice. Kategorizacija članov ne bi smela voditi v neupravičeno diskriminacijo, zlasti na podlagi državljanstva.

| (20) | Ker je področje uporabe uredbe omejeno na neprofitne organizacije, PDEU ne zagotavlja druge pravne podlage razen tiste iz člena 352. |
| --- | --- |

(20)

Ker je področje uporabe uredbe omejeno na neprofitne organizacije, PDEU ne zagotavlja druge pravne podlage razen tiste iz člena 352.

| (21) | Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve evropskega združenja, države članice ne morejo zadovoljivo doseči same, ampak ga je zaradi zgornjih razlogov lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja – |
| --- | --- |

(21)

Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve evropskega združenja, države članice ne morejo zadovoljivo doseči same, ampak ga je zaradi zgornjih razlogov lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Poglavje I

Predmet urejanja in splošne določbe

Člen 1

Predmet urejanja

1.   Ta uredba določa pogoje in postopke za ustanovitev, upravljanje, registracijo in ureditev pravnih subjektov v obliki evropskega združenja.

2.   Evropsko združenje je neodvisen čezmejni subjekt, ki se upravlja sam in ima stalen sedež na ozemlju Unije na podlagi prostovoljnega sporazuma med fizičnimi ali pravnimi osebami s skupnim neprofitnim ciljem.

3.   Evropsko združenje samo določi svoje cilje in dejavnosti, potrebne za njihovo doseganje.

4.   Cilji evropskega združenja spoštujejo cilje in vrednote, na katerih temelji Unija, iz členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji ter prispevajo k njihovemu spodbujanju.

5.   Evropsko združenje temelji na članstvu in samo določi sestavo svojega članstva. To lahko vključuje določitev posebnih zahtev za člane, ki temeljijo na razumnih in objektivnih merilih in spoštujejo načelo nediskriminacije.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „neprofiten“ pomeni, da glavni cilj ni ustvarjanje dobička, četudi se morda izvajajo gospodarske dejavnosti. Če neprofitna organizacija ustvari dobiček, se ta ne razdeli med člane, ustanovitelje ali morebitne druge zasebne strani, ampak se vloži v organizacijo za uresničevanje njenih ciljev. Dodelitev statusa javnokoristne organizacije v skladu s členom 21 ni nujen pogoj za opredelitev organizacije kot neprofitne. Kadar pa je združenju ta status dodeljen, se namen združenja šteje za neprofitnega; |
| --- | --- |

(a)

„neprofiten“ pomeni, da glavni cilj ni ustvarjanje dobička, četudi se morda izvajajo gospodarske dejavnosti. Če neprofitna organizacija ustvari dobiček, se ta ne razdeli med člane, ustanovitelje ali morebitne druge zasebne strani, ampak se vloži v organizacijo za uresničevanje njenih ciljev. Dodelitev statusa javnokoristne organizacije v skladu s členom 21 ni nujen pogoj za opredelitev organizacije kot neprofitne. Kadar pa je združenju ta status dodeljen, se namen združenja šteje za neprofitnega;

| (b) | „neodvisen“ v zvezi z združenji pomeni, da država ne posega neupravičeno v to združenje in da združenje ni del vladne ali upravne strukture. V tem okviru prejemanje državnega financiranja ali sodelovanje v organu, ki svetuje vladi, ne pomeni, da se združenje ne šteje za neodvisno, če to financiranje in sodelovanje ne vpliva na avtonomnost njegovega delovanja in odločanja; |
| --- | --- |

(b)

„neodvisen“ v zvezi z združenji pomeni, da država ne posega neupravičeno v to združenje in da združenje ni del vladne ali upravne strukture. V tem okviru prejemanje državnega financiranja ali sodelovanje v organu, ki svetuje vladi, ne pomeni, da se združenje ne šteje za neodvisno, če to financiranje in sodelovanje ne vpliva na avtonomnost njegovega delovanja in odločanja;

| (c) | „se upravlja samo“ v zvezi z združenji pomeni, da ima združenje institucionalno strukturo, ki mu omogoča opravljanje vseh svojih notranjih in zunanjih organizacijskih funkcij ter mu omogoča neodvisno sprejemanje bistvenih odločitev; |
| --- | --- |

(c)

„se upravlja samo“ v zvezi z združenji pomeni, da ima združenje institucionalno strukturo, ki mu omogoča opravljanje vseh svojih notranjih in zunanjih organizacijskih funkcij ter mu omogoča neodvisno sprejemanje bistvenih odločitev;

| (d) | „javnokoristno“ pomeni izboljšanje blaginje družbe ali njenega dela in s tem delovanje v splošnem interesu družbe; |
| --- | --- |

(d)

„javnokoristno“ pomeni izboljšanje blaginje družbe ali njenega dela in s tem delovanje v splošnem interesu družbe;

| (e) | „čezmejno“ v zvezi z združenji pomeni uresničevanje cilja nadnacionalnega ali čezmejnega sodelovanja v Uniji, ali da ustanovni člani združenja prihajajo iz vsaj dveh držav članic, kar za fizične osebe pomeni, da so državljani ali rezidenti države članice, za pravne osebe pa, da imajo svoj statutarni sedež v državi članici; |
| --- | --- |

(e)

„čezmejno“ v zvezi z združenji pomeni uresničevanje cilja nadnacionalnega ali čezmejnega sodelovanja v Uniji, ali da ustanovni člani združenja prihajajo iz vsaj dveh držav članic, kar za fizične osebe pomeni, da so državljani ali rezidenti države članice, za pravne osebe pa, da imajo svoj statutarni sedež v državi članici;

| (f) | „član“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki je prostovoljno in načrtno podala vlogo za pridružitev združenju, da bi podprla njegove cilje in dejavnosti, ter je bila sprejeta v združenje v skladu z njegovim statutom. Kadar se združenje ustanovi na podlagi preoblikovanja ali združitve, se lahko pripravljenost za članstvo predpostavlja. |
| --- | --- |

(f)

„član“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki je prostovoljno in načrtno podala vlogo za pridružitev združenju, da bi podprla njegove cilje in dejavnosti, ter je bila sprejeta v združenje v skladu z njegovim statutom. Kadar se združenje ustanovi na podlagi preoblikovanja ali združitve, se lahko pripravljenost za članstvo predpostavlja.

Člen 3

Predpisi, ki se uporabljajo za evropska združenja

1.   Za evropska združenja se uporabljajo ta uredba in njihovi statuti. V primeru zadev, ki jih ta uredba ne obravnava, se za evropsko združenje uporablja pravo države članice, v kateri ima evropsko združenje statutarni sedež.

2.   Države članice za namene določitve prava, ki se uporablja, iz odstavka 1 opredelijo pravni subjekt ali kategorijo pravnih subjektov, ki se štejejo za primerljive z evropskim združenjem, in sicer na način, ki je skladen z določbami in cilji te uredbe.

Člen 4

Nacionalni organ za združenja

1.   Države članice imenujejo neodvisen javni organ (v nadaljnjem besedilu: nacionalni organ za združenja) in o tem obvestijo odbor evropskih združenj iz člena 5 in Komisijo. Nacionalni organ za združenja je odgovoren za registracijo evropskih združenj v skladu s členom 10 in za spremljanje uporabe te uredbe ob popolnem spoštovanju temeljnih pravic in svoboščin evropskih združenj, kot so določene v Pogodbah in Listini.

2.   Nacionalni organi za združenja prispevajo k dosledni uporabi te uredbe v vsej Uniji. V ta namen nacionalni organi za združenja sodelujejo med seboj, med drugim v odboru evropskih združenj v skladu s členoma 5 in 22.

Člen 5

Odbor evropskih združenj

1.   Vzpostavi se odbor evropskih združenj.

2.   Odboru evropskih združenj pomaga sekretariat.

3.   Odbor evropskih združenj sestavljajo po en predstavnik vsakega nacionalnega organa za združenja in trije predstavniki Komisije.

4.   Odbor evropskih združenj pri opravljanju nalog in izvajanju pooblastil deluje neodvisno.

5.   Da bi zagotovil dosledno uporabo te uredbe, odbor evropskih združenj:

| (a) | v sodelovanju s Komisijo in nacionalnimi organi za združenja oblikuje enotne obrazce ali druga orodja za podporo elektronski registraciji evropskih združenj v skladu s členom 10; |
| --- | --- |

(a)

v sodelovanju s Komisijo in nacionalnimi organi za združenja oblikuje enotne obrazce ali druga orodja za podporo elektronski registraciji evropskih združenj v skladu s členom 10;

| (b) | vzpostavi in upravlja digitalno zbirko podatkov o evropskih združenjih na ravni Unije kot orodje za informiranje in za statistične namene ter za podporo strukturiranemu civilnemu dialogu o zadevah Unije; |
| --- | --- |

(b)

vzpostavi in upravlja digitalno zbirko podatkov o evropskih združenjih na ravni Unije kot orodje za informiranje in za statistične namene ter za podporo strukturiranemu civilnemu dialogu o zadevah Unije;

| (c) | obdeluje obvestila o registraciji, razpustitvi in drugih ustreznih odločitvah v zvezi z evropskimi združenji za namen objave v Uradnem listu Evropske unije, kot je določeno v tej uredbi; |
| --- | --- |

(c)

obdeluje obvestila o registraciji, razpustitvi in drugih ustreznih odločitvah v zvezi z evropskimi združenji za namen objave v Uradnem listu Evropske unije, kot je določeno v tej uredbi;

| (d) | ocenjuje, ali so države članice ustrezno opredelile primerljive pravne subjekte v skladu s členom 3(2); |
| --- | --- |

(d)

ocenjuje, ali so države članice ustrezno opredelile primerljive pravne subjekte v skladu s členom 3(2);

| (e) | sprejema, obravnava in spremlja pritožbe v zvezi z uporabo te uredbe, ne da bi posegal v naloge nacionalnih organov za združenja; |
| --- | --- |

(e)

sprejema, obravnava in spremlja pritožbe v zvezi z uporabo te uredbe, ne da bi posegal v naloge nacionalnih organov za združenja;

| (f) | odloča o pritožbah, po potrebi prek svojega odbora za pritožbe v skladu s členoma 10 in 11; |
| --- | --- |

(f)

odloča o pritožbah, po potrebi prek svojega odbora za pritožbe v skladu s členoma 10 in 11;

| (g) | preuči vsa vprašanja v zvezi z uporabo te uredbe in se na lastno pobudo ali na zahtevo enega od svojih članov ali Komisije posvetuje z zadevnimi stranmi ter ustreznimi deležniki in strokovnjaki; |
| --- | --- |

(g)

preuči vsa vprašanja v zvezi z uporabo te uredbe in se na lastno pobudo ali na zahtevo enega od svojih članov ali Komisije posvetuje z zadevnimi stranmi ter ustreznimi deležniki in strokovnjaki;

| (h) | izdaja smernice in priporočila ter opredeli dobre prakse za nacionalne organe za združenja in za evropska združenja, da se zagotovi dosledna uporaba te uredbe; |
| --- | --- |

(h)

izdaja smernice in priporočila ter opredeli dobre prakse za nacionalne organe za združenja in za evropska združenja, da se zagotovi dosledna uporaba te uredbe;

| (i) | Komisiji podaja mnenja in priporočila, na lastno pobudo ali na zahtevo enega od svojih članov ali Komisije ter po posvetovanju z ustreznimi stranmi, deležniki in strokovnjaki, o vseh vprašanjih, povezanih z evropskimi združenji ali z ukrepi, ki izhajajo iz direktive o minimalnih standardih; |
| --- | --- |

(i)

Komisiji podaja mnenja in priporočila, na lastno pobudo ali na zahtevo enega od svojih članov ali Komisije ter po posvetovanju z ustreznimi stranmi, deležniki in strokovnjaki, o vseh vprašanjih, povezanih z evropskimi združenji ali z ukrepi, ki izhajajo iz direktive o minimalnih standardih;

| (j) | Komisiji podaja mnenja in priporočila glede strukturnih in operativnih sredstev, namenjenih financiranju civilne družbe in organizaciji civilnega dialoga, pa tudi zaščiti in spodbujanju pravic in vrednot Unije, kot so zapisane v PEU in PDEU ter Listini, da bi podprli in pospešili razvoj odprte, na pravicah temelječe, demokratične, enakopravne in vključujoče družbe na podlagi spoštovanja pravne države; |
| --- | --- |

(j)

Komisiji podaja mnenja in priporočila glede strukturnih in operativnih sredstev, namenjenih financiranju civilne družbe in organizaciji civilnega dialoga, pa tudi zaščiti in spodbujanju pravic in vrednot Unije, kot so zapisane v PEU in PDEU ter Listini, da bi podprli in pospešili razvoj odprte, na pravicah temelječe, demokratične, enakopravne in vključujoče družbe na podlagi spoštovanja pravne države;

| (k) | spodbuja sodelovanje ter učinkovito dvostransko in večstransko izmenjavo informacij in dobrih praks med nacionalnimi organi za združenja; |
| --- | --- |

(k)

spodbuja sodelovanje ter učinkovito dvostransko in večstransko izmenjavo informacij in dobrih praks med nacionalnimi organi za združenja;

| (l) | spodbuja skupne programe usposabljanja in omogoča izmenjavo osebja med nacionalnimi organi za združenja. |
| --- | --- |

(l)

spodbuja skupne programe usposabljanja in omogoča izmenjavo osebja med nacionalnimi organi za združenja.

6.   Odbor evropskih združenj je odgovoren Evropskemu parlamentu in Svetu ter o svojih dejavnostih letno poroča Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji.

7.   Razprave odbora evropskih združenj in njegovih članov ureja Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (9).

8.   Odbor evropskih združenj sprejme svoj poslovnik in določi svoj način delovanja.

9.   Odbor evropskih združenj lahko na svoje seje redno vabi predstavnike ustreznih evropskih agencij in neodvisne strokovnjake, zlasti iz akademske skupnosti in civilne družbe, ter se z njimi posvetuje.

Poglavje II

Poglavje II

Ustanovitev in registracija

Ustanovitev in registracija

Člen 6

Ustanovitev

1.   Evropsko združenje se ustanovi:

| (a) | z dogovorom vsaj treh ustanovnih članov; ustanovni člani združenja prihajajo iz vsaj dveh držav članic, kar za fizične osebe pomeni, da so državljani ali rezidenti države članice, za pravne osebe pa, da imajo svoj statutarni sedež v državi članici, ali |
| --- | --- |

(a)

z dogovorom vsaj treh ustanovnih članov; ustanovni člani združenja prihajajo iz vsaj dveh držav članic, kar za fizične osebe pomeni, da so državljani ali rezidenti države članice, za pravne osebe pa, da imajo svoj statutarni sedež v državi članici, ali

| (b) | kot posledica preoblikovanja obstoječega subjekta, ustanovljenega v skladu s pravom države članice, ki izpolnjuje pogoje iz točke (a) in ima statutarni sedež v Uniji, v evropsko združenje, ali |
| --- | --- |

(b)

kot posledica preoblikovanja obstoječega subjekta, ustanovljenega v skladu s pravom države članice, ki izpolnjuje pogoje iz točke (a) in ima statutarni sedež v Uniji, v evropsko združenje, ali

| (c) | kot posledica združitve vsaj dveh obstoječih evropskih združenj, ali |
| --- | --- |

(c)

kot posledica združitve vsaj dveh obstoječih evropskih združenj, ali

| (d) | kot posledica združitve vsaj enega obstoječega evropskega združenja in vsaj enega subjekta, ki spada v kategorije, opredeljene v skladu s členom 3(2), ali |
| --- | --- |

(d)

kot posledica združitve vsaj enega obstoječega evropskega združenja in vsaj enega subjekta, ki spada v kategorije, opredeljene v skladu s členom 3(2), ali

| (e) | kot posledica združitve vsaj dveh subjektov, opredeljenih v skladu s členom 3(2), ki sta ustanovljena v skladu s pravom držav članic in imata statutarni sedež v Uniji, pod pogojem, da imata ta subjekta vsaj tri člane in da ti člani prihajajo iz vsaj dveh različnih držav članic. |
| --- | --- |

(e)

kot posledica združitve vsaj dveh subjektov, opredeljenih v skladu s členom 3(2), ki sta ustanovljena v skladu s pravom držav članic in imata statutarni sedež v Uniji, pod pogojem, da imata ta subjekta vsaj tri člane in da ti člani prihajajo iz vsaj dveh različnih držav članic.

2.   Država članica lahko določi, da lahko subjekt, ki spada med subjekte, opredeljene v skladu s členom 3(2) in katerega statutarni sedež ni v Uniji, sodeluje pri ustanovitvi evropskega združenja, pod pogojem, da je tak subjekt ustanovljen v skladu s pravom države članice, ima statutarni sedež v tej državi članici ter dejansko in trajno ekonomsko, socialno ali kulturno povezavo s to državo članico.

3.   Evropsko združenje se ustanovi s pisnim dogovorom med vsemi ustanovnimi člani ali s pisnim zapisnikom, ki dokumentira ustanovno sejo, ki ga podpišejo vsi ustanovni člani in ki je pravilno overjen, če to določa nacionalno pravo za ustanavljanje združenj.

4.   Odhod ustanovnega člana iz evropskega združenja ne vodi samodejno do ukinitve ali razpustitve združenja, če še naprej opravlja svoje dejavnosti na podlagi soglasja vsaj takega števila oseb, kot je določeno v odstavku 1, točka (a).

5.   Ustanovitev evropskega združenja ali kakršno koli prestrukturiranje se ne uporabljata za spodkopavanje pravic delavcev ali sindikatov ali delovnih pogojev. V skladu z veljavnimi kolektivnimi pogodbami ter nacionalnim pravom in pravom Unije se obveznosti v zvezi z zaposlenimi in upniki še naprej izpolnjujejo, zaposlene, prostovoljce, sindikate in predstavnike delavcev pa se ustrezno obvešča in se z njimi posvetuje. Kolektivne pogodbe in pravice delavcev do zastopanja na ravni uprave se spoštujejo in ohranjajo, kjer je to potrebno.

Člen 7

Članstvo

Evropska združenja lahko prosto razlikujejo med polnopravnimi člani in drugimi kategorijami članov. V statutu evropskega združenja so določene pravice in obveznosti vseh kategorij članov, zlasti kar zadeva njihovo glasovalno pravico.

Člen 8

Statut

1.   Ustanovni člani ob ustanovitvi evropskega združenja ali na njegovi ustanovni seji pripravijo in podpišejo statut združenja.

2.   Statut vsebuje vsaj naslednje informacije o evropskem združenju:

| (a) | ime, pri čemer pred ali za njim stoji kratica EA; |
| --- | --- |

(a)

ime, pri čemer pred ali za njim stoji kratica EA;

| (b) | natančno navedbo ciljev, njegove neprofitne narave in po potrebi opis javnokoristnih namenov; |
| --- | --- |

(b)

natančno navedbo ciljev, njegove neprofitne narave in po potrebi opis javnokoristnih namenov;

| (c) | naslov statutarnega sedeža; |
| --- | --- |

(c)

naslov statutarnega sedeža;

| (d) | premoženje ob ustanovitvi; |
| --- | --- |

(d)

premoženje ob ustanovitvi;

| (e) | ime in naslov statutarnih sedežev ustanovnih članov, če gre za pravne osebe; |
| --- | --- |

(e)

ime in naslov statutarnih sedežev ustanovnih članov, če gre za pravne osebe;

| (f) | pogoje in postopke za sprejem, izključitev in izstop članov; |
| --- | --- |

(f)

pogoje in postopke za sprejem, izključitev in izstop članov;

| (g) | pravice in obveznosti članov in različne kategorije članov, kadar te obstajajo, pa tudi pravice in obveznosti članov v posameznih kategorijah; |
| --- | --- |

(g)

pravice in obveznosti članov in različne kategorije članov, kadar te obstajajo, pa tudi pravice in obveznosti članov v posameznih kategorijah;

| (h) | določbe, ki urejajo število, sestavo, imenovanje ali odstavitev članov upravnega odbora, pogoje za začetek postopkov, v imenu evropskega združenja, zoper člane upravnega odbora, pa tudi določbe o delovanju, pooblastilih in odgovornostih odbora, tudi pooblastilo za zastopanje v odnosih s tretjimi stranmi; |
| --- | --- |

(h)

določbe, ki urejajo število, sestavo, imenovanje ali odstavitev članov upravnega odbora, pogoje za začetek postopkov, v imenu evropskega združenja, zoper člane upravnega odbora, pa tudi določbe o delovanju, pooblastilih in odgovornostih odbora, tudi pooblastilo za zastopanje v odnosih s tretjimi stranmi;

| (i) | določbe, ki urejajo delovanje, pooblastila in odgovornosti generalne skupščine iz člena 16, tudi zahteve glede večine in sklepčnosti; |
| --- | --- |

(i)

določbe, ki urejajo delovanje, pooblastila in odgovornosti generalne skupščine iz člena 16, tudi zahteve glede večine in sklepčnosti;

| (j) | določbe o pravicah in obveznostih članov, vštevši glasovalne pravice in pravice do vlaganja predlogov; |
| --- | --- |

(j)

določbe o pravicah in obveznostih članov, vštevši glasovalne pravice in pravice do vlaganja predlogov;

| (k) | razloge in postopke za prostovoljno razpustitev; |
| --- | --- |

(k)

razloge in postopke za prostovoljno razpustitev;

| (l) | izrecno zavezo združenja, da bo spoštovalo vrednote Unije iz člena 2 PEU; |
| --- | --- |

(l)

izrecno zavezo združenja, da bo spoštovalo vrednote Unije iz člena 2 PEU;

| (m) | ali ima osnovni kapital in koliko ta znaša; |
| --- | --- |

(m)

ali ima osnovni kapital in koliko ta znaša;

| (n) | pogostost sklicevanja generalne skupščine ter |
| --- | --- |

(n)

pogostost sklicevanja generalne skupščine ter

| (o) | datum sprejetja statuta in postopek za njegovo spremembo. |
| --- | --- |

(o)

datum sprejetja statuta in postopek za njegovo spremembo.

Člen 9

Statutarni sedež

1.   Statutarni sedež evropskega združenja je na ozemlju Unije, in sicer v kraju, določenem v statutu. Statutarni sedež evropskega združenja je v kraju njegove osrednje uprave ali v kraju, kjer poteka glavna dejavnost združenja v Uniji.

2.   Kadar je evropsko združenje ustanovljeno s preoblikovanjem na podlagi člena 6(1), točka (b), se lahko njegovi člani odločijo, da bo statutarni sedež združenja še naprej v državi članici, v kateri je bil registriran prvotni subjekt, ali pa ga preselijo v drugo državo članico.

3.   V primeru ustanovitve evropskega združenja z združitvijo na podlagi člena 6(1), točke (c), (d) ali (e), se njegovi člani odločijo, v kateri od držav članic, v katerih so registrirani subjekti, ki se združujejo, bo statutarni sedež evropskega združenja.

Člen 10

Registracija

1.   Ustanovni člani evropskega združenja v 30 dneh od datuma njegove ustanovitve, kot je določeno v členu 6(3), predložijo vlogo za registracijo nacionalnemu organu za združenja.

2.   Nacionalni organ za združenja po preverjanju, ali vložniki izpolnjujejo zahteve iz te uredbe, v 30 dneh od prejema vloge odloči o registraciji evropskega združenja.

3.   Država članica za registracijo ne nalaga strožjih zahtev od zahtev iz te uredbe.

4.   Če nacionalni organ za združenja sprejme vlogo, evropsko združenje registrira v ustreznem nacionalnem registru in svojo odločitev v 15 dneh sporoči odboru evropskih združenj, ki evropsko združenje vključi v digitalno podatkovno zbirko evropskih združenj, vzpostavljeno na podlagi člena 5(5), točka (b). V istem časovnem okviru nacionalni organ za združenja svojo odločitev sporoči tudi Uradu za publikacije Evropske unije, ki nato zagotovi, da se informacije nemudoma objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

5.   Če je po 30 dneh po vložitvi registracije vloga zavrnjena ali o njej ni bilo odločeno, se lahko vložnik v 15 dneh po prejemu odločbe o zavrnitvi ali po izteku 30-dnevnega roka za sprejetje odločitve pritoži pri odboru za pritožbe, ustanovljenem v skladu s členom 11.

Odbor za pritožbe sprejme odločitev o vlogi za registracijo v 30 dneh od pritožbe.

Če odbor za pritožbe odobri zahtevo za registracijo ali ne sprejme odločitve v 30 dneh, nacionalni organ za združenja nadaljuje z registracijo v 15 dneh od odločitve oziroma opustitve ukrepanja.

Zavrnitev vloge za registracijo se sporoči vložnikom in vključuje ustrezno utemeljene razloge za zavrnitev.

6.   Ko je evropsko združenje registrirano v ustreznem nacionalnem registru v skladu z odstavkom 4, je registracija veljavna na celotnem ozemlju Unije.

7.   Registracija se izvede prek enotnega obrazca ali drugih orodij iz člena 5. Postopek registracije je elektronski in lahko dostopen ter vložnikom omogoča uporabo uradnega jezika ali enega od uradnih jezikov države članice, v kateri ima evropsko združenje statutarni sedež. Pristojbine za registracijo niso višje od tistih, ki veljajo za subjekte iz člena 3(2), in ne presegajo upravnih stroškov niti ne predstavljajo neupravičenega finančnega bremena v skladu z načelom sorazmernosti. Nacionalni organi za združenja omogočijo registracijo z neelektronskimi sredstvi.

8.   Ko nacionalni organ za združenja prejme vlogo evropskega združenja za dodelitev statusa javnokoristne organizacije, oceni vlogo glede na zahteve iz te uredbe. Nacionalni organ za združenja ne nalaga strožjih zahtev od zahtev iz te uredbe.

9.   Nacionalni organ za združenja v 15 dneh po prejemu vloge za status javnokoristne organizacije sprejme zavezujočo odločitev glede vloge. To obdobje se lahko v ustrezno utemeljenih primerih, kadar je pri ocenjevanju vloge potrebna dodatna preučitev ali mnenje odbora evropskih združenj, podaljša za 15 dni. Nacionalni organ za združenja evropsko združenje nemudoma obvesti o trajanju začetnega 15-dnevnega obdobja in razlogih za morebitno podaljšanje.

10.   Če nacionalni organ za združenja sprejme vlogo za status javnokoristne organizacije, to odločitev registrira v ustreznem nacionalnem registru in svojo odločitev v 15 dneh sporoči odboru evropskih združenj, ki javnokoristni status evropskega združenja vključi v digitalno podatkovno zbirko evropskih združenj, vzpostavljeno na podlagi člena 5(5), točka (b). V istem obdobju nacionalni organ za združenja svojo odločitev sporoči tudi Uradu za publikacije Evropske unije, ki nato zagotovi, da se informacije nemudoma objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

11.   Ko je odločitev o statusu javnokoristne organizacije registrirana v ustreznem nacionalnem registru v skladu z odstavkom 10, je veljavna na celotnem ozemlju Unije.

12.   Če je bila prošnja za status javnokoristne organizacije zavrnjena ali o njej ni bilo odločeno v roku iz odstavka 9, se lahko vložnik v 15 dneh od prejema odločbe o zavrnitvi pritoži odboru za pritožbe oziroma po izteku roka za sprejetje odločitve vlogo predloži odboru za pritožbe, ustanovljenemu v skladu s členom 11.

Odbor za pritožbe sprejme odločitev v 15 dneh od pritožbe ali predložitve vloge, ali v 30 dneh v ustrezno utemeljenih primerih.

Če odbor za pritožbe odobri zahtevo za status javnokoristne organizacije ali ne sprejme odločitve v roku iz prvega pododstavka, nacionalni organ za združenja nadaljuje z dodelitvijo statusa javnokoristne organizacije v 15 dneh od odločitve oziroma opustitve ukrepanja.

Zavrnitev vloge za registracijo se sporoči vložnikom in vključuje ustrezno utemeljene razloge za zavrnitev.

13.   Ustanovni člani evropskega združenja se lahko odločijo, da hkrati vložijo vlogo za registracijo in za dodelitev statusa javnokoristne organizacije; v tem primeru se vlogi obravnavata kot ena vloga, pri čemer se uporablja tisti rok, ki je daljši.

Člen 11

Odbor za pritožbe

1.   Do ... [... mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe] odbor evropskih združenj ustanovi odbor za pritožbe, ki ga sestavljajo po en predstavnik iz vsake države članice in predstavnik Komisije. Predstavnik Komisije je predsednik.

2.   Komisija zagotovi sekretariat za odbor evropskih združenj.

3.   Odbor za pritožbe skliče njegov predsednik, odločitve pa se sprejemajo z absolutno večino njegovih članov.

Člen 12

Prenos statutarnega sedeža

1.   V skladu s tem členom se lahko statutarni sedež evropskega združenja prenese v drugo državo članico. Države članice zagotovijo, da ni nobenih ovir za prenos sredstev in dokumentov, ki pripadajo evropskemu združenju, ki želi preseliti svoj statutarni sedež. Takšen prenos sedeža ni vzrok za spremembo statuta evropskega združenja, razen sprememb iz tega člena, niti za prenehanje delovanja evropskega združenja ali ustanovitev nove pravne osebe, niti ne vpliva na pravice in obveznosti, ki so obstajale pred prenosom, razen tistih, ki so neločljivo povezane s prenosom.

2.   Predlog prenosa pripravi upravni odbor evropskega združenja, objavi pa se v skladu z nacionalnimi pravili države članice, v kateri je statutarni sedež.

3.   Predlog prenosa, pripravljen na podlagi odstavka 2, vsebuje podrobnosti o:

| (a) | načrtovanem statutarnem sedežu in predlaganem imenu v ciljni državi članici; |
| --- | --- |

(a)

načrtovanem statutarnem sedežu in predlaganem imenu v ciljni državi članici;

| (b) | imenu in naslovu v izvorni državi članici; |
| --- | --- |

(b)

imenu in naslovu v izvorni državi članici;

| (c) | predlaganih spremembah statuta, po potrebi tudi o novem imenu evropskega združenja; |
| --- | --- |

(c)

predlaganih spremembah statuta, po potrebi tudi o novem imenu evropskega združenja;

| (d) | predlaganem časovnem načrtu prenosa ter |
| --- | --- |

(d)

predlaganem časovnem načrtu prenosa ter

| (e) | predvidenih pravnih in ekonomskih posledicah prenosa. |
| --- | --- |

(e)

predvidenih pravnih in ekonomskih posledicah prenosa.

4.   Dva meseca po objavi predloga se ne sprejme nobena odločitev o prenosu. Odločitve o prenosu urejajo pogoji, določeni za spremembo statuta evropskega združenja.

5.   Upniki in imetniki drugih pravic v razmerju do evropskega združenja, ki izhajajo iz časa pred objavo predloga prenosa, imajo pravico od evropskega združenja zahtevati, da jim zagotovi ustrezna jamstva. Zagotovitev teh jamstev ureja nacionalno pravo države članice, v kateri je imelo evropsko združenje statutarni sedež pred prenosom. Države članice lahko razširijo uporabo te določbe, da vključuje dolgove evropskega združenja do javnih subjektov, ki izhajajo iz časa pred datumom prenosa.

6.   Pristojni organ v državi članici, v kateri ima evropsko združenje statutarni sedež, izda potrdilo, da so bili dejanja in formalnosti, ki jih je bilo treba opraviti pred prenosom, ustrezno izvedeni.

7.   Nova registracija se ne izvede, dokler se ne predloži potrdilo iz odstavka 8. Prenos statutarnega sedeža evropskega združenja in posledične spremembe statuta začnejo veljati na datum, ko se prenos registrira v skladu s členom 10.

8.   Država članica lahko evropskim združenjem, ki imajo statutarni sedež na njenem ozemlju, zavrne prenos statutarnega sedeža, če imenovani pristojni organ v dvomesečnem obdobju iz odstavka 6 vloži uradni ugovor. Takšen ugovor se lahko vloži le, če se utemelji z razlogi javne varnosti, ter se sporoči nacionalnemu organu za združenja v ciljni državi članici ter odboru evropskih združenj.

9.   Če se prenos statutarnega sedeža zavrne v skladu z odstavkom 8, se lahko evropsko združenje v 15 dneh od prejema sklepa o zavrnitvi pritoži pri odboru za pritožbe, ustanovljenem v skladu s členom 11. Odbor za pritožbe sprejme odločitev v 15 dneh, v ustrezno utemeljenih primerih, kadar je pri ocenjevanju vloge potrebno dodatno preučevanje, to obdobje znaša 30 dni.

10.   Če odbor za pritožbe odobri prenos ali ne sprejme odločitve v roku iz odstavka 11, nacionalni organ za združenja v pristojni državi članici odobri prenos v 15 dneh od odločitve oziroma opustitve ukrepanja.

Zavrnitev prenosa se sporoči vložnikom, skupaj z ustrezno utemeljenimi razlogi za takšno odločitev.

11.   Če je prenos statutarnega sedeža dokončen, nacionalni organ za združenja v državi članici, v kateri je imelo evropsko združenje statutarni sedež pred selitvijo, to informacijo v 15 dneh sporoči nacionalnemu organu za združenja v državi članici, v katero namerava evropsko združenje prenesti svoj statutarni sedež, in odboru evropskih združenj. Najpozneje 15 dni po prejemu teh informacij nacionalni organ za združenja v ciljni državi članici vključi evropsko združenje v ustrezni nacionalni register. Odbor evropskih združenj zagotovi, da se podrobnosti o prenosu objavijo v digitalni podatkovni zbirki evropskih združenj in v Uradnem listu Evropske unije najpozneje 15 dni po prejetju obvestila iz države članice, v kateri je imelo evropsko združenje svoj statutarni sedež pred prenosom. Prenos statutarnega sedeža evropskega združenja začne veljati in se lahko uveljavlja proti tretjim stranem od datuma, ko je evropsko združenje vključeno v nacionalni register države članice, v kateri je novi sedež.

12.   Evropsko združenje, ki je v postopku razpustitve, prenehanja, likvidacije, postopku v primeru insolventnosti, postopku začasne prekinitve plačil ali drugem podobnem postopku, ne sme prenesti statutarnega sedeža.

Člen 13

Pravna osebnost

1.   Evropsko združenje pridobi pravno osebnost v vseh državah članicah z registracijo kot evropsko združenje v ustreznem nacionalnem registru.

2.   Evropsko združenje lahko v obdobju po obvestilu o registraciji in pred vključitvijo v ustrezni nacionalni register uveljavlja pravice pravne osebe, če kot del svojega imena uporablja „evropsko združenje v ustanavljanju“, in sicer v skladu z nacionalnimi predpisi o predhodnem nadzoru, ki se uporabljajo za domača združenja v državi članici, v kateri ima evropsko združenje statutarni sedež med fazo ustanavljanja. Če so bila pred pridobitvijo pravne osebnosti izvedena dejanja v imenu evropskega združenja in evropsko združenje ne prevzame obveznosti, ki izhajajo iz teh dejanj, so za ta dejanja skupaj in posamično odgovorne fizične ali pravne osebe, ki so jih izvedle, razen če je v veljavnih nacionalnih predpisih države članice, v kateri ima evropsko združenje statutarni sedež med fazo ustanavljanja, določeno drugače.

3.   Od ... [datum začetka veljavnosti te uredbe] lahko samo evropska združenja, ustanovljena in registrirana v skladu s to uredbo, kot del svojega imena uporabljajo „evropsko združenje“ v uradnem jeziku ali jezikih države članice, v kateri imajo sedež. To lahko storijo po njihovi vključitvi v ustrezni nacionalni register v skladu s členom 10(4).

4.   Evropska združenja so kot pravne osebe sposobne v svojem imenu izvajati pooblastila, pravice in obveznosti, ki so potrebni za uresničevanje njihovih ciljev, pod enakimi pogoji kot pravni subjekt, ki spada med subjekte, opredeljene v skladu s členom 3(2) in ustanovljene v skladu s pravom države članice, v kateri ima evropsko združenje statutarni sedež.

5.   Ker pridobi pravno osebnost, evropsko združenje pridobi pravice in sposobnosti, da:

| (a) | sklepa pogodbe in izvaja druga pravna dejanja, vključno s pridobivanjem premičnin in nepremičnin; |
| --- | --- |

(a)

sklepa pogodbe in izvaja druga pravna dejanja, vključno s pridobivanjem premičnin in nepremičnin;

| (b) | zbira sredstva za podporo svojih neprofitnih dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

zbira sredstva za podporo svojih neprofitnih dejavnosti;

| (c) | prejema donacije in zapuščine; |
| --- | --- |

(c)

prejema donacije in zapuščine;

| (d) | zaposluje osebje; |
| --- | --- |

(d)

zaposluje osebje;

| (e) | je stranka v sodnih postopkih ter |
| --- | --- |

(e)

je stranka v sodnih postopkih ter

| (f) | dostopa do finančnih storitev. |
| --- | --- |

(f)

dostopa do finančnih storitev.

Člen 14

Upravljanje in organi

1.   Evropsko združenje v svojem statutu prosto določi svoje notranje strukture vodenja in upravljanje v skladu z določbami te uredbe. Te strukture in upravljanje morajo biti v skladu z demokratičnimi načeli in temeljnimi vrednotami Unije.

2.   Evropsko združenje upravljata najmanj dva organa, in sicer upravni odbor in generalna skupščina.

3.   Upravni odbor ali generalna skupščina lahko v skladu s pogoji in postopki, določenimi v tej uredbi in statutu evropskega združenja, vzpostavita druge organe upravljanja.

Člen 15

Upravni odbor

1.   Upravni odbor upravlja evropsko združenje v interesu evropskega združenja in za uresničevanje njegovih ciljev, kot so določeni v statutu evropskega združenja.

2.   Upravni odbor izvoli generalna skupščina v skladu s statutom. Informacije o sestavi upravnega odbora se sporočijo nacionalnemu organu za združenja v šestih mesecih od datuma izvolitve odbora. Nacionalni organ za združenja o tem obvesti odbor evropskih združenj. Spremembe v sestavi se sporočijo na enak način. Evropsko združenje javno objavi te informacije.

3.   Oseba ni primerna, da postane član upravnega odbora, da se ji podelijo pooblastila ali da se ji dodelijo odgovornosti vodenja ali zastopanja v skladu z odstavkom 6, če ji je prepovedano službovati v odboru ali drugem podobnem upravljalnem ali nadzornem organu pravnega subjekta zaradi:

| (a) | nacionalnega prava ali prava Unije, ki se uporablja za to osebo; |
| --- | --- |

(a)

nacionalnega prava ali prava Unije, ki se uporablja za to osebo;

| (b) | nacionalnega prava ali prava Unije, ki se uporablja za pravne subjekte, opredeljene v skladu s členom 3(2), v državi članici, v kateri ima evropsko združenje statutarni sedež, ali |
| --- | --- |

(b)

nacionalnega prava ali prava Unije, ki se uporablja za pravne subjekte, opredeljene v skladu s členom 3(2), v državi članici, v kateri ima evropsko združenje statutarni sedež, ali

| (c) | sodne ali upravne odločbe, sprejete ali priznane v državi članici. |
| --- | --- |

(c)

sodne ali upravne odločbe, sprejete ali priznane v državi članici.

4.   Vsi člani upravnega odbora imajo v okviru funkcij, ki so jim dodeljene s to uredbo in statutom evropskega združenja, enake pravice in obveznosti.

5.   Upravni odbor lahko vodstvena pooblastila ali odgovornosti prenese na komisije, sestavljene iz enega ali več članov evropskega združenja. V statutu ali generalni skupščini se sprejmejo pogoji, v skladu s katerimi se ta prenos izvaja.

6.   Upravni odbor ima lahko redne in izredne seje. Upravni odbor ima redne seje v časovnih presledkih, določenih v statutu, in sicer vsaj dvakrat letno, da razpravlja o računovodskih izkazih, dejavnostih in obetih glede projektov evropskega združenja.

7.   Upravni odbor enkrat letno pripravi poročilo o računovodskih izkazih in dejavnostih evropskega združenja ter ga pošlje nacionalnemu organu za združenja in odboru evropskih združenj. Evropsko združenje tudi javno objavi to letno poročilo.

8.   Brez poseganja v člen 22(2) in kolikor se to uporablja za subjekte iz člena 3(2), upravni odbor enkrat letno pripravi računovodski izkaz evropskega združenja, vštevši navedbo prihodkov, ustvarjenih z gospodarskimi dejavnostmi, ter sredstev, kot so krediti in bančna posojila, donacije ali nepovrnjeni prejemki gotovine ali premoženja v preteklem koledarskem letu, pa tudi oceno proračuna za naslednje poslovno leto. V skladu z nacionalno zakonodajo lahko države članice zahtevajo, da upravni odbor razkrije računovodski izkaz pristojnemu organu in članom združenja. V tem primeru lahko člani od upravnega odbora zahtevajo dodatne informacije, tudi o virih financiranja. Člani to lahko storijo le, če je po pregledu letnega računovodskega izkaza to potrebno zavoljo preglednosti in odgovornosti ter pod pogojem, da je ta zahteva sorazmerna. V ta namen mora evropsko združenje voditi popolne in točne evidence o vseh finančnih transakcijah, kot je navedeno v členu 23(1).

9.   Člani upravnega odbora so pooblaščeni, da zastopajo evropsko združenje v odnosih s tretjimi osebami in v sodnih postopkih, v okviru omejitev in v skladu s pogoji, določenimi v statutu. Če je pooblastilo za zastopanje evropskega združenja v odnosih s tretjimi stranmi podeljeno dvema ali več članom, te osebe pooblastilo izvajajo kolektivno.

10.   Vsa dejanja, ki jih izvedejo člani upravnega odbora v imenu evropskega združenja, so zavezujoča za evropsko združenje v razmerju do tretjih strani, če ne presegajo pooblastil, ki so upravnemu odboru podeljena s pravom, ki se uporablja, ali zakonito dodeljena s statutom evropskega združenja.

Člen 16

Generalna skupščina

1.   Skupščina evropskega združenja, ki vključuje vse člane, se imenuje generalna skupščina.

2.   Upravni odbor skliče generalno skupščino v skladu s statutom evropskega združenja.

3.   Člane je treba o generalni skupščini obvestiti najmanj 15 dni pred datumom, določenim za generalno skupščino.

4.   Generalno skupščino lahko upravni odbor skliče kadar koli, bodisi na lastno pobudo bodisi na zahtevo vsaj četrtine članov. V statutu se lahko določi nižji prag.

5.   Člani se lahko generalne skupščine udeležijo fizično, prek spleta ali v kombinaciji obojega, ne da bi to vplivalo na veljavnost generalne skupščine ali na veljavnost sprejetih odločitev. Upravni odbor odloči, v kateri obliki bo potekala vsaka generalna skupščina, razen če večina članov združenja predlaga drugačno obliko.

6.   V zahtevi se navedejo razlogi za sklic generalne skupščine in točke, ki bodo vključene na dnevni red.

7.   Vsak član ima pravico do obveščenosti in pravico, da pred vsako generalno skupščino pridobi dostop do dokumentov v skladu s pravili, določenimi v statutu.

8.   Vsak član ima pravico, da se udeleži generalne skupščine, da na njej govori in da vlaga predloge.

9.   Pravica članov do glasovanja in vložitve predlogov na generalni skupščini se uveljavlja v skladu s statutom evropskega združenja v skladu s členom 8(2), točka (j).

10.   Člani lahko v skladu s postopkom, ki se določi v statutu evropskega združenja, pred sejo generalne skupščine imenujejo drugega člana, ki jih bo zastopal na generalni skupščini. Posamezen član ne more zastopati več kot dveh drugih članov.

11.   Odločitve generalne skupščine o običajnih zadevah se, če ni določeno drugače, sprejemajo z večino glasov navzočih ali zastopanih članov. Glasovi se razdelijo v skladu s pravili, določenimi v statutu evropskega združenja.

Člen 17

Podružnice združenja in vodilni člani

1.   Evropsko združenje ima lahko regionalne podružnice. Za podružnice se ne šteje, da imajo ločeno pravno osebnost, lahko pa v skladu z zahtevami statuta organizirajo in upravljajo dejavnosti v imenu združenja.

2.   Upravni odbor evropskega združenja lahko imenuje podružnice ali člane, ki so pravne osebe, kot vodilne člane pri uresničevanju in izvajanju projektov evropskega združenja. Države članice dovolijo, da v njihovi jurisdikciji podružnice ali člani izvajajo projekte kot vodilni člani evropskega združenja.

Člen 18

Spremembe statuta

1.   O morebitnih spremembah statuta evropskega združenja se razpravlja na seji generalne skupščine, sklicani v ta namen.

2.   Člane je treba o sejah generalne skupščine, namenjenih razpravi in odločanju o predlaganih spremembah statuta evropskega združenja, obvestiti vsaj 30 koledarskih dni pred datumom, določenim za sejo. V obvestilu morajo biti navedeni podani predlogi.

3.   Generalna skupščina je pooblaščena, da sprejema spremembe statuta, če je navzoča ali zastopana vsaj polovica članov evropskega združenja.

4.   Spremembe statuta evropskega združenja se sprejmejo, če zanje glasujeta vsaj dve tretjini navzočih ali zastopanih članov generalne skupščine.

5.   Spremembe opredeljenega namena evropskega združenja se sprejmejo, če zanje glasujejo vsaj tri četrtine navzočih ali zastopanih članov generalne skupščine.

6.   Besedilo sprejetega statuta je treba v šestih mesecih od datuma njegovega sprejetja poslati nacionalnemu organu za združenja, ki o tem obvesti odbor evropskih združenj. Evropsko združenje mora javno objaviti te informacije in jih posredovati odbor evropskih združenj, ki jih vključi v evropsko zbirko podatkov iz člena 5(5), točka (b).

Poglavje III

Poglavje III

Določbe v zvezi z obravnavo evropskih združenj v državah članicah

Določbe v zvezi z obravnavo evropskih združenj v državah članicah

Člen 19

Načelo nediskriminacije

1.   Prepovedana je vsakršna diskriminatorna obravnava evropskih združenj.

2.   Evropska združenja se obravnava enako kot enakovredne nacionalne subjekte, opredeljene v skladu s členom 3(2).

Člen 20

Status javnokoristne organizacije

1.   Evropskemu združenju se lahko dodeli status javnokoristne organizacije, če so izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji:

| (a) | z namenom in dejavnostmi organizacije se izpolnjuje javnokoristen cilj, s katerim se izboljšuje blaginja družbe ali njenega dela in ki torej prispeva k javnemu dobru, razen kadar so ta namen in te dejavnosti sistematično in neposredno usmerjene v korist strukturam posamezne politične stranke. Kot javnokoristni se med drugim štejejo naslednji cilji:






  (i) | umetnost, kultura ali ohranjanje zgodovinske dediščine; |
| --- | --- | --- |

(a)

z namenom in dejavnostmi organizacije se izpolnjuje javnokoristen cilj, s katerim se izboljšuje blaginja družbe ali njenega dela in ki torej prispeva k javnemu dobru, razen kadar so ta namen in te dejavnosti sistematično in neposredno usmerjene v korist strukturam posamezne politične stranke. Kot javnokoristni se med drugim štejejo naslednji cilji:

(i)

umetnost, kultura ali ohranjanje zgodovinske dediščine;

| (ii) | varstvo okolja in podnebne spremembe; |
| --- | --- |

(ii)

varstvo okolja in podnebne spremembe;

| (iii) | spodbujanje in varstvo temeljnih pravic in vrednot Unije, vštevši demokracijo, pravno državo in odpravo diskriminacije na podlagi spola, rase, narodnostne pripadnosti, veroizpovedi, invalidnosti, spolne usmerjenosti ali na kateri koli drugi podlagi; |
| --- | --- |

(iii)

spodbujanje in varstvo temeljnih pravic in vrednot Unije, vštevši demokracijo, pravno državo in odpravo diskriminacije na podlagi spola, rase, narodnostne pripadnosti, veroizpovedi, invalidnosti, spolne usmerjenosti ali na kateri koli drugi podlagi;

| (iv) | socialna pravičnost, socialno vključevanje in preprečevanje ali zmanjševanje revščine; |
| --- | --- |

(iv)

socialna pravičnost, socialno vključevanje in preprečevanje ali zmanjševanje revščine;

| (v) | humanitarna pomoč, vštevši pomoč pri nesrečah; |
| --- | --- |

(v)

humanitarna pomoč, vštevši pomoč pri nesrečah;

| (vi) | razvojna pomoč in razvojno sodelovanje; |
| --- | --- |

(vi)

razvojna pomoč in razvojno sodelovanje;

| (vii) | zaščita, pomoč in podpora, namenjene ranljivim skupinam prebivalstva, zajemši otroke, starejše, invalide, osebe, ki so zaprosile za mednarodno zaščito oziroma ki jo uživajo, in brezdomce; |
| --- | --- |

(vii)

zaščita, pomoč in podpora, namenjene ranljivim skupinam prebivalstva, zajemši otroke, starejše, invalide, osebe, ki so zaprosile za mednarodno zaščito oziroma ki jo uživajo, in brezdomce;

| (viii) | zaščita živali; |
| --- | --- |

(viii)

zaščita živali;

| (ix) | znanost, raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

(ix)

znanost, raziskave in inovacije;

| (x) | izobraževanje, usposabljanje in vključevanje mladih; |
| --- | --- |

(x)

izobraževanje, usposabljanje in vključevanje mladih;

| (xi) | krepitev in varovanje zdravja ter dobrega počutja, vključno z zagotavljanjem zdravstvene oskrbe; |
| --- | --- |

(xi)

krepitev in varovanje zdravja ter dobrega počutja, vključno z zagotavljanjem zdravstvene oskrbe;

| (xii) | varstvo potrošnikov ter |
| --- | --- |

(xii)

varstvo potrošnikov ter

| (xiii) | ljubiteljski športi in njihova promocija. |
| --- | --- |

(xiii)

ljubiteljski športi in njihova promocija.

| (b) | presežek iz morebitne gospodarske dejavnosti ali druge dejavnosti organizacije, ki ustvarja dohodek, se uporablja zgolj za podpiranje javnokoristnih ciljev organizacije; |
| --- | --- |

(b)

presežek iz morebitne gospodarske dejavnosti ali druge dejavnosti organizacije, ki ustvarja dohodek, se uporablja zgolj za podpiranje javnokoristnih ciljev organizacije;

| (c) | v primeru razpustitve organizacije je z obveznimi zaščitnimi ukrepi zagotovljeno, da se bodo vsa sredstva še naprej uporabljala za izpolnjevanje javnokoristnih ciljev, ter |
| --- | --- |

(c)

v primeru razpustitve organizacije je z obveznimi zaščitnimi ukrepi zagotovljeno, da se bodo vsa sredstva še naprej uporabljala za izpolnjevanje javnokoristnih ciljev, ter

| (d) | člani upravnih struktur organizacije, ki niso zaposleni kot osebje, niso upravičeni do plačila, razen ustreznega nadomestila stroškov. |
| --- | --- |

(d)

člani upravnih struktur organizacije, ki niso zaposleni kot osebje, niso upravičeni do plačila, razen ustreznega nadomestila stroškov.

2.   Evropska združenja lahko pri nacionalnem organu za združenja države članice, v kateri imajo statutarni sedež, zaprosijo za priznanje njihovega prispevka k javni koristi v skladu z zahtevami iz odstavka 1.

3.   Nacionalni organ za združenja sprejme odločitev o vlogi za status javnokoristne organizacije v skladu s postopkom iz člena 10(8) in (9).

4.   Države članice obravnavajo evropsko združenje, ki mu je dodeljen status javnokoristne organizacije, enako kot pravne subjekte, ki jim je dodeljen ustrezen status v njihovi pravni pristojnosti.

Člen 21

Načelo nacionalne obravnave

Za evropsko združenje veljajo določbe nacionalnega prava, ki se uporabljajo za pravne subjekte, opredeljene v skladu s členom 3(2), v državi članici, v kateri ima združenje statutarni sedež.

Člen 22

Načelo nesamovoljne obravnave

Države članice evropskih združenj ne obravnavajo različno zgolj na podlagi zaželenosti njihovega namena, področja dejavnosti ali virov financiranja s političnega vidika.

Poglavje IV

Poglavje IV

Financiranje in poročanje

Financiranje in poročanje

Člen 23

Zbiranje in prosta uporaba sredstev

1.   Evropska združenja lahko pridobivajo, prejemajo, uporabljajo ali podarijo kakršna koli sredstva, vključno s finančnimi sredstvi, sredstvi v naravi in materialnimi sredstvi, ali pridobivajo in prejemajo človeške vire iz katerega koli vira ali za kateri koli vir, najsi gre za javne organe, posameznike ali zasebne subjekte, v kateri koli državi članici in v tretjih državah.

2.   Za evropska združenja veljajo določbe prava Unije in veljavnega nacionalnega prava v zvezi z davki, carino, devizami, pranjem denarja in financiranjem terorizma, pa tudi pravila, ki urejajo financiranje volitev in političnih strank, kot se uporabljajo za pravne subjekte, opredeljene v skladu s členom 3(2), v državi članici, v kateri imajo evropska združenja statutarni sedež.

3.   Za evropska združenja veljajo obveznosti poročanja in javnega razkritja v skladu z nacionalnim pravom, tudi v zvezi s sestavo upravnega odbora, določbami statuta, financiranjem in računovodskimi izkazi, če so take obveznosti v splošnem interesu, da bi zagotovili pregledno delovanje evropskih združenj ter njihovo odgovornost, če so take obveznosti potrebne in sorazmerne.

Izpolnjevanje obveznosti iz prvega pododstavka ne pomeni, da za evropska združenja veljajo strožja pravila od tistih, ki se uporabljajo za enakovredne nacionalne subjekte, opredeljene v skladu s členom 3(2), in za profitne subjekte. Te obveznosti poročanja in javnega razkritja ne smejo privesti do različne obravnave ali omejitve pravic in obveznosti evropskega združenja, ne glede na zaželenost njegovega namena ali virov financiranja.

Člen 24

Računovodstvo in revizije

1.   Evropska združenja morajo voditi popolne in točne evidence o vseh finančnih transakcijah.

2.   Evropska združenja vsaj enkrat letno pripravijo:

| (a) | letne računovodske izkaze; |
| --- | --- |

(a)

letne računovodske izkaze;

| (b) | morebitne konsolidirane računovodske izkaze; |
| --- | --- |

(b)

morebitne konsolidirane računovodske izkaze;

| (c) | oceno proračuna za naslednje poslovno leto ter |
| --- | --- |

(c)

oceno proračuna za naslednje poslovno leto ter

| (d) | letno poročilo o dejavnostih. |
| --- | --- |

(d)

letno poročilo o dejavnostih.

Upravni odbor posreduje letno poročilo o dejavnostih in računovodski izkaz nacionalnemu organu za združenja v skladu s členom 14(7) in (8).

3.   Letno poročilo o dejavnostih vsebuje vsaj:

| (a) | informacije o dejavnostih evropskega združenja v zadevnem letu; |
| --- | --- |

(a)

informacije o dejavnostih evropskega združenja v zadevnem letu;

| (b) | informacije o predvidljivih obetih, če obstajajo, ter |
| --- | --- |

(b)

informacije o predvidljivih obetih, če obstajajo, ter

| (c) | opis dejavnosti, s katerimi je evropsko združenje promoviralo javnokoristni namen, če mu je bil podeljen ustrezen status. |
| --- | --- |

(c)

opis dejavnosti, s katerimi je evropsko združenje promoviralo javnokoristni namen, če mu je bil podeljen ustrezen status.

4.   Letni računovodski izkazi evropskega združenja in, kadar je ustrezno, njihovi konsolidirani računovodski izkazi se revidirajo v skladu z določbami, ki se uporabljajo za pravne subjekte, opredeljene v skladu s členom 3(2), v državi članici, v kateri ima zadevno evropsko združenje statutarni sedež. Revizija se izvede najmanj vsaka štiri leta in največ vsaki dve leti.

5.   Poročilo, pripravljeno na podlagi revizije iz odstavka 4, se razkrije na v pravu določen način v državi članici, v kateri ima evropsko združenje statutarni sedež.

6.   Države članice od evropskih združenj ne zahtevajo, da zagotovijo dostop do informacij o svojih članih, ki so pravne osebe, razen če je to potrebno za namene javne preiskave kaznivih dejanj, za katere je najvišja predpisana zaporna kazen vsaj eno leto, in na podlagi odločitve neodvisnega sodišča.

7.   Nacionalni organ za združenja vsaki dve leti pripravi pregled z ustreznimi informacijami o vseh revizijah iz odstavka 4 in ga predloži odboru evropskih združenj, ki poskrbi za objavo poročila v Uradnem listu Evropske unije ter na svojem spletišču.

8.   Pravila o računovodstvu in revizijah, ki se uporabljajo za evropska združenja, niso manj ugodna od tistih, ki veljajo za podjetja na podlagi uporabe Direktive 2006/43/ES (10) ali Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (11).

9.   Ta člen se uporablja brez poseganja v ugodnejše nacionalne zakonske določbe v državi članici, v kateri ima organizacija statutarni sedež.

Poglavje V

Poglavje V

Sodelovanje z državami članicami in odgovornost

Sodelovanje z državami članicami in odgovornost

Člen 25

Sodelovanje z državami članicami

1.   Nacionalni organ za združenja države članice, v kateri je registrirano združenje, se pravočasno posvetuje z nacionalnimi organi za združenja drugih držav članic o vseh pomembnih vprašanjih glede zakonitosti in odgovornosti evropskega združenja, in o tem obvesti odbor evropskih združenj.

2.   Če v tej uredbi ni določeno drugače, nacionalni organi za združenja vsako leto predložijo pregled vseh pomembnih informacij v zvezi z odločitvami glede evropskih združenj na ozemlju svoje države članice. To vključuje seznam primerov, v katerih so bile proti evropskim združenjem sprožene kazenske preiskave, tudi primere, kjer se je zahtevalo razkritje informacij o članih v skladu s členom 24(6).

3.   Če odbor evropskih druženj meni, da nacionalni organ za združenja ni ravnal v skladu s to uredbo, Komisiji predloži vse ustrezne informacije. Komisija te informacije oceni in ustrezno ukrepa.

4.   Evropskim združenjem so na voljo učinkovita pravna sredstva, s katerimi lahko izpodbijajo odločitve nacionalnega organa za združenja, ki jih zadevajo, vštevši možnost sodne presoje teh odločitev.

Člen 26

Odgovornost evropskih združenj in članov njihovih upravnih odborov

1.   Odgovornost evropskega združenja urejajo določbe, ki se uporabljajo za pravne subjekte, opredeljene v skladu s členom 3(2), v državi članici, v kateri ima evropsko združenje statutarni sedež.

2.   Člani upravnega odbora evropskega združenja so skupaj in posamično odgovorni za izgubo ali škodo, ki jo evropsko združenje utrpi zaradi kršitve obveznosti, povezanih z njihovimi funkcijami. Odgovornost za izgubo ali škodo, ki jo utrpi evropsko združenje, pa ni skupna in posamična, kadar je dokazano, da gre za kršitev specifičnih obveznosti, ki so povezane le s funkcijami posameznega člana.

3.   V statutu se določijo pogoji za začetek postopka, v imenu evropskega združenja, zoper člane upravnega odbora.

Poglavje VI

Poglavje VI

Razpustitev, insolventnost, likvidacija

Razpustitev, insolventnost, likvidacija

Člen 27

Prostovoljna razpustitev

1.   Evropsko združenje se lahko prostovoljno razpusti:

| (a) | z odločitvijo upravnega odbora v skladu z določbami statuta evropskega združenja, ki jo odobri generalna skupščina, ali |
| --- | --- |

(a)

z odločitvijo upravnega odbora v skladu z določbami statuta evropskega združenja, ki jo odobri generalna skupščina, ali

| (b) | z odločitvijo generalne skupščine; tako odločitev lahko generalna skupščina prekliče, preden se evropsko združenje formalno razpusti ali likvidira. |
| --- | --- |

(b)

z odločitvijo generalne skupščine; tako odločitev lahko generalna skupščina prekliče, preden se evropsko združenje formalno razpusti ali likvidira.

2.   Evropsko združenje obvesti nacionalni organ za združenja o odločitvi o prostovoljni razpustitvi, sprejeti v skladu z odstavkom 1 najpozneje 15 dni po sprejetju te odločitve.

3.   Nacionalni organ za združenja nemudoma izbriše evropsko združenje iz ustreznega nacionalnega registra ter obvesti odbor evropskih združenj in Urad za publikacije Evropske unije o razpustitvi evropskega združenja v skladu z odstavkom 1 najpozneje 15 dni po tem, ko je izvedel za razpustitev. Odbor evropskih združenj takoj po uradnem obvestilu objavi obvestilo odbora evropskih združenj o razpustitvi v Uradnem listu Evropske unije in odstrani evropsko združenje iz digitalne zbirke podatkov Unije, Urad za publikacije pa objavi obvestilo o razpustitvi evropskega združenja v Uradnem listu Evropske unije.

4.   Razpustitev evropskega združenja učinkuje po vsej Uniji od datuma izbrisa združenja iz ustreznega nacionalnega registra.

Člen 28

Neprostovoljna razpustitev

1.   Evropsko združenje se lahko razpusti le s pravnomočno odločbo pristojnega sodišča države članice, v kateri ima ali je imelo evropsko združenje nazadnje statutarni sedež, če:

| (a) | je bil ali bo statutarni sedež evropskega združenja prenesen z ozemlja Unije; |
| --- | --- |

(a)

je bil ali bo statutarni sedež evropskega združenja prenesen z ozemlja Unije;

| (b) | pogoji za ustanovitev evropskega združenja, kot so določeni v tej uredbi, niso več izpolnjeni ali |
| --- | --- |

(b)

pogoji za ustanovitev evropskega združenja, kot so določeni v tej uredbi, niso več izpolnjeni ali

| (c) | dejavnosti evropskega združenja niso več združljive s cilji in vrednotami Unije ali resno ogrožajo javno varnost. |
| --- | --- |

(c)

dejavnosti evropskega združenja niso več združljive s cilji in vrednotami Unije ali resno ogrožajo javno varnost.

2.   Kadar se sprejme odločba o razpustitvi na podlagi odstavka 1, točka (a) ali (b), odbor evropskih združenj evropskemu združenju nameni razumno obdobje, v katerem lahko pravno uredi svoj položaj, preden odločba začne veljati.

3.   Vlagatelji imajo dostop do učinkovitih pravnih sredstev za pritožbo zoper odločitev o razpustitvi pri pristojnih pritožbenih sodiščih.

4.   Nacionalni organ za združenja nemudoma izbriše evropsko združenje iz ustreznega nacionalnega registra ter obvesti odbor evropskih združenj in Urad za publikacije Evropske unije o neprostovoljni razpustitvi evropskega združenja najpozneje 15 dni po tem, ko je odločba pravnomočna. Odbor evropskih združenj takoj po uradnem obvestilu odstrani evropsko združenje iz digitalne zbirke podatkov Unije, Urad za publikacije pa objavi obvestilo o razpustitvi evropskega združenja v Uradnem listu Evropske unije.

5.   Razpustitev evropskega združenja učinkuje po vsej Uniji od datuma izbrisa združenja iz ustreznega nacionalnega registra.

Člen 29

Likvidacija in insolventnost

1.   Prenehanje evropskega združenja vključuje njegovo likvidacijo. To likvidacijo ureja pravo, ki se uporablja za pravne subjekte, opredeljene v skladu s členom 3(2), v državi članici, v kateri ima evropsko združenje statutarni sedež.

2.   Evropsko združenje svojo sposobnost v smislu člena 13 ohrani do zaključka likvidacije.

Člen 30

Pregled in ocena

Najpozneje ... [pet let po začetku veljavnosti te uredbe] Komisija predloži Svetu in Evropskemu parlamentu poročilo o uporabljanju te uredbe in predloge za spremembe, kadar je to potrebno.

Poglavje VII

Poglavje VII

Člen 31

Končne določbe

Ta uredba začne veljati [...] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

DEL II

DEL II

Predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o skupnih minimalnih standardih za neprofitne organizacije v Uniji (direktiva o minimalnih standardih)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svoboda združevanja je temeljna pravica, priznana s Pogodbo o Evropski uniji (PEU) in Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU), Listino Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) ter ustavami držav članic, in je ključna za delovanje demokracije, saj je bistven pogoj za uveljavljanje drugih temeljnih pravic posameznikov, vključno s pravico do svobode izražanja. |
| --- | --- |

(1)

Svoboda združevanja je temeljna pravica, priznana s Pogodbo o Evropski uniji (PEU) in Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU), Listino Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) ter ustavami držav članic, in je ključna za delovanje demokracije, saj je bistven pogoj za uveljavljanje drugih temeljnih pravic posameznikov, vključno s pravico do svobode izražanja.

| (2) | Neprofitne organizacije kot take uživajo varstvo nekaterih pravic, vštevši temeljne pravice, na podlagi ustrezne sodne prakse Sodišča Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) in Evropskega sodišča za človekove pravice. |
| --- | --- |

(2)

Neprofitne organizacije kot take uživajo varstvo nekaterih pravic, vštevši temeljne pravice, na podlagi ustrezne sodne prakse Sodišča Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) in Evropskega sodišča za človekove pravice.

| (3) | Neprofitne organizacije bistveno prispevajo k doseganju ciljev, ki so v javnem interesu, ter k doseganju ciljev Unije, vključno s spodbujanjem aktivne udeležbe v gospodarskih, demokratičnih in družbenih dejavnostih naših družb. |
| --- | --- |

(3)

Neprofitne organizacije bistveno prispevajo k doseganju ciljev, ki so v javnem interesu, ter k doseganju ciljev Unije, vključno s spodbujanjem aktivne udeležbe v gospodarskih, demokratičnih in družbenih dejavnostih naših družb.

| (4) | Danes so neprofitne organizacije s svojimi prizadevanji pomemben del gospodarstva in razvoja notranjega trga, med drugim zato, ker opravljajo različne dejavnosti tako nacionalnega kot čezmejnega pomena ter redno opravljajo gospodarske dejavnosti. |
| --- | --- |

(4)

Danes so neprofitne organizacije s svojimi prizadevanji pomemben del gospodarstva in razvoja notranjega trga, med drugim zato, ker opravljajo različne dejavnosti tako nacionalnega kot čezmejnega pomena ter redno opravljajo gospodarske dejavnosti.

| (5) | Neprofitne organizacije so zlasti ključno gonilo razvoja tretjega sektorja, ki po ocenah na podlagi rezultatov projekta iz obdobja 2014–2017 o prispevku tretjega sektorja k družbeno-gospodarskemu razvoju Evrope, ki ga je usklajeval inštitut za socialne raziskave iz Osla (12), zajema približno 13 % evropske delovne sile. |
| --- | --- |

(5)

Neprofitne organizacije so zlasti ključno gonilo razvoja tretjega sektorja, ki po ocenah na podlagi rezultatov projekta iz obdobja 2014–2017 o prispevku tretjega sektorja k družbeno-gospodarskemu razvoju Evrope, ki ga je usklajeval inštitut za socialne raziskave iz Osla (12), zajema približno 13 % evropske delovne sile.

| (6) | Neprofitne organizacije so pomemben akter pri oblikovanju in izvajanju politik Unije, ki podpirajo notranji trg, kar dokazuje njihovo sodelovanje v različnih strokovnih skupinah, kot je forum na visoki ravni za izboljšanje delovanja verige preskrbe s hrano. |
| --- | --- |

(6)

Neprofitne organizacije so pomemben akter pri oblikovanju in izvajanju politik Unije, ki podpirajo notranji trg, kar dokazuje njihovo sodelovanje v različnih strokovnih skupinah, kot je forum na visoki ravni za izboljšanje delovanja verige preskrbe s hrano.

| (7) | Poročila, med drugim tista Agencije Evropske unije za temeljne pravice, kažejo na številne ovire, ki izhajajo iz nacionalnih zakonov in drugih predpisov, ki urejajo ustanavljanje, registracijo, delovanje, financiranje in čezmejne dejavnosti neprofitnih organizacij, ter vplivajo na sposobnost pravnih ali fizičnih oseb ali skupin teh oseb, ne glede na njihovo državljanstvo, da v Uniji ustanovijo in registrirajo neprofitne organizacije ali delujejo kot neprofitne organizacije. |
| --- | --- |

(7)

Poročila, med drugim tista Agencije Evropske unije za temeljne pravice, kažejo na številne ovire, ki izhajajo iz nacionalnih zakonov in drugih predpisov, ki urejajo ustanavljanje, registracijo, delovanje, financiranje in čezmejne dejavnosti neprofitnih organizacij, ter vplivajo na sposobnost pravnih ali fizičnih oseb ali skupin teh oseb, ne glede na njihovo državljanstvo, da v Uniji ustanovijo in registrirajo neprofitne organizacije ali delujejo kot neprofitne organizacije.

| (8) | Evropski ekonomsko-socialni odbor je države članice pozval, naj v skladu s svoboščinami in temeljnimi pravicami Unije vzpostavijo ugodno okolje za filantropijo, v katerem se spodbujajo človekoljubno in državljansko delovanje, zasebne donacije v javno korist in ustanavljanje človekoljubnih organizacij (13). Boljše dopolnjevanje med delom javnih institucij in človekoljubnih organizacij ter zagotavljanje, da nacionalna zakonodaja in politika Unije olajšujeta donacije zasebnih sredstev v skupno dobro s prostim pretokom kapitala v povezavi z načelom nediskriminacije in enake davčne obravnave evropskih človekoljubnih organizacij, je zato pomembno za izkoriščanje potenciala čezmejnih donacij in naložb v skupno dobro. |
| --- | --- |

(8)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je države članice pozval, naj v skladu s svoboščinami in temeljnimi pravicami Unije vzpostavijo ugodno okolje za filantropijo, v katerem se spodbujajo človekoljubno in državljansko delovanje, zasebne donacije v javno korist in ustanavljanje človekoljubnih organizacij (13). Boljše dopolnjevanje med delom javnih institucij in človekoljubnih organizacij ter zagotavljanje, da nacionalna zakonodaja in politika Unije olajšujeta donacije zasebnih sredstev v skupno dobro s prostim pretokom kapitala v povezavi z načelom nediskriminacije in enake davčne obravnave evropskih človekoljubnih organizacij, je zato pomembno za izkoriščanje potenciala čezmejnih donacij in naložb v skupno dobro.

| (9) | V Uniji trenutno ni usklajenega vseevropskega zakonodajnega okvira, ki bi čezmejnim združenjem in neprofitnim organizacijam omogočal ustrezno delovanje in organizacijo na čezmejni ravni, čeprav je njihovo število vse večje. |
| --- | --- |

(9)

V Uniji trenutno ni usklajenega vseevropskega zakonodajnega okvira, ki bi čezmejnim združenjem in neprofitnim organizacijam omogočal ustrezno delovanje in organizacijo na čezmejni ravni, čeprav je njihovo število vse večje.

| (10) | Glede na pomen neprofitnih organizacij je nujno, da sta v zakonodaji držav članic učinkovito olajšana in zaščitena njihova ustanovitev in delovanje. |
| --- | --- |

(10)

Glede na pomen neprofitnih organizacij je nujno, da sta v zakonodaji držav članic učinkovito olajšana in zaščitena njihova ustanovitev in delovanje.

| (11) | Države članice so s priporočilom CM/Rec(2007)14 Odbora ministrov Sveta Evrope o pravnem statusu nevladnih organizacij v Evropi že priznale vlogo neprofitnih organizacij, zlasti nevladnih, kot bistven element prispevka civilne družbe k preglednosti in odgovornosti demokratične oblasti ter opredelile minimalne standarde, ki jih je treba upoštevati v zvezi z ustanavljanjem, upravljanjem in splošnimi dejavnostmi takih organizacij. |
| --- | --- |

(11)

Države članice so s priporočilom CM/Rec(2007)14 Odbora ministrov Sveta Evrope o pravnem statusu nevladnih organizacij v Evropi že priznale vlogo neprofitnih organizacij, zlasti nevladnih, kot bistven element prispevka civilne družbe k preglednosti in odgovornosti demokratične oblasti ter opredelile minimalne standarde, ki jih je treba upoštevati v zvezi z ustanavljanjem, upravljanjem in splošnimi dejavnostmi takih organizacij.

| (12) | Skupne smernice o svobodi združevanja (CDL-AD(2014)046), ki sta jih sprejela Evropska komisija za demokracijo skozi pravo (Beneška komisija) in Urad OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR), vsebujejo napotke za zakonodajalce, kako prenesti mednarodne standarde človekovih pravic o pravici do svobode združevanja v nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

(12)

Skupne smernice o svobodi združevanja (CDL-AD(2014)046), ki sta jih sprejela Evropska komisija za demokracijo skozi pravo (Beneška komisija) in Urad OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR), vsebujejo napotke za zakonodajalce, kako prenesti mednarodne standarde človekovih pravic o pravici do svobode združevanja v nacionalno zakonodajo.

| (13) | Na ravni Unije je treba graditi na obstoječih standardih v skladu s svobodo združevanja in prostim pretokom kapitala za neprofitne organizacije, da bi zagotovili enotno raven varstva in enake konkurenčne pogoje za vse neprofitne organizacije s sedežem v Uniji, da se ustvari ugodno okolje, v katerem lahko take organizacije neovirano prispevajo k delovanju notranjega trga. |
| --- | --- |

(13)

Na ravni Unije je treba graditi na obstoječih standardih v skladu s svobodo združevanja in prostim pretokom kapitala za neprofitne organizacije, da bi zagotovili enotno raven varstva in enake konkurenčne pogoje za vse neprofitne organizacije s sedežem v Uniji, da se ustvari ugodno okolje, v katerem lahko take organizacije neovirano prispevajo k delovanju notranjega trga.

| (14) | Ta direktiva bi morala uskladiti zakonodajo držav članic glede nekaterih vidikov ustanovitve, registracije, delovanja, financiranja, poročanja in čezmejnih dejavnosti neprofitnih organizacij. |
| --- | --- |

(14)

Ta direktiva bi morala uskladiti zakonodajo držav članic glede nekaterih vidikov ustanovitve, registracije, delovanja, financiranja, poročanja in čezmejnih dejavnosti neprofitnih organizacij.

| (15) | Ta direktiva ne bi smela vplivati na pravila držav članic o obdavčitvi neprofitnih organizacij, ki so ustanovljene, registrirane ali dejavne na njihovem ozemlju. Države članice bi morale pri prenosu njenih določb poskrbeti, da ne bi uvajale ali uporabljale določb davčnega prava, ki bi vplivale na registracijo, delovanje, financiranje in čezmejno gibanje neprofitnih organizacij, tako da bi s tem zaobšle črko ali duha pravil iz te direktive. |
| --- | --- |

(15)

Ta direktiva ne bi smela vplivati na pravila držav članic o obdavčitvi neprofitnih organizacij, ki so ustanovljene, registrirane ali dejavne na njihovem ozemlju. Države članice bi morale pri prenosu njenih določb poskrbeti, da ne bi uvajale ali uporabljale določb davčnega prava, ki bi vplivale na registracijo, delovanje, financiranje in čezmejno gibanje neprofitnih organizacij, tako da bi s tem zaobšle črko ali duha pravil iz te direktive.

| (16) | Ta direktiva ne bi smela posegati v kazensko pravo držav članic. Države članice bi morale pri prenosu njenih določb poskrbeti, da ne bi uvajale ali uporabljale kazenskopravnih določb, ki bi izrecno urejale ali vplivale na registracijo, delovanje, financiranje in čezmejno gibanje neprofitnih organizacij na način, ki bi zaobšel črko ali duha pravil iz te direktive. |
| --- | --- |

(16)

Ta direktiva ne bi smela posegati v kazensko pravo držav članic. Države članice bi morale pri prenosu njenih določb poskrbeti, da ne bi uvajale ali uporabljale kazenskopravnih določb, ki bi izrecno urejale ali vplivale na registracijo, delovanje, financiranje in čezmejno gibanje neprofitnih organizacij na način, ki bi zaobšel črko ali duha pravil iz te direktive.

| (17) | Ta direktiva bi se morala uporabljati za neprofitne organizacije s sedežem v Uniji, ki so mišljene kot prostovoljna združenja fizičnih ali pravnih oseb, ter za organizacije, ki ne temeljijo na članstvu in katerih sredstva so namenjena uresničevanju določenega cilja, kot so fundacije, ustanovljene za nedoločen čas, katerih glavni cilj ni ustvarjanje dobička ter ki so neodvisne in samoupravne. Organizacija ne sme biti izključena iz varstva v skladu s to direktivo zaradi dejstva, da ji ni priznana pravna osebnost. |
| --- | --- |

(17)

Ta direktiva bi se morala uporabljati za neprofitne organizacije s sedežem v Uniji, ki so mišljene kot prostovoljna združenja fizičnih ali pravnih oseb, ter za organizacije, ki ne temeljijo na članstvu in katerih sredstva so namenjena uresničevanju določenega cilja, kot so fundacije, ustanovljene za nedoločen čas, katerih glavni cilj ni ustvarjanje dobička ter ki so neodvisne in samoupravne. Organizacija ne sme biti izključena iz varstva v skladu s to direktivo zaradi dejstva, da ji ni priznana pravna osebnost.

| (18) | Pri ugotavljanju, ali je organizacija neprofitna v skladu s to direktivo, neposredni upravičenci organizacij, katerih cilj je zagotavljanje storitev oskrbe za posameznike s posebnimi socialnimi potrebami ali zdravstvenimi stanji, ne bi smeli šteti za zasebne strani. |
| --- | --- |

(18)

Pri ugotavljanju, ali je organizacija neprofitna v skladu s to direktivo, neposredni upravičenci organizacij, katerih cilj je zagotavljanje storitev oskrbe za posameznike s posebnimi socialnimi potrebami ali zdravstvenimi stanji, ne bi smeli šteti za zasebne strani.

| (19) | Politične stranke bi bilo treba izključiti iz področja uporabe te direktive v obsegu, v katerem se njihove dejavnosti ne nanašajo le na uresničevanje skupnih interesov, dejavnosti ali namenov, ampak so namenjene skupnemu doseganju in uporabi politične moči. |
| --- | --- |

(19)

Politične stranke bi bilo treba izključiti iz področja uporabe te direktive v obsegu, v katerem se njihove dejavnosti ne nanašajo le na uresničevanje skupnih interesov, dejavnosti ali namenov, ampak so namenjene skupnemu doseganju in uporabi politične moči.

| (20) | Sindikati in združenja sindikatov bi morali biti izključeni iz področja uporabe te direktive. Države članice te izključitve ne bi smele uporabljati za utemeljitev omejitve posebnih pravic sindikatov in pravic, priznanih v nacionalnem pravu, pravu Unije ali mednarodnem pravu ali instrumentih človekovih pravic, zlasti v Evropski socialni listini Sveta Evrope in ustreznih konvencijah in priporočilih Mednarodne organizacije dela ter s tem povezani sodni praksi. |
| --- | --- |

(20)

Sindikati in združenja sindikatov bi morali biti izključeni iz področja uporabe te direktive. Države članice te izključitve ne bi smele uporabljati za utemeljitev omejitve posebnih pravic sindikatov in pravic, priznanih v nacionalnem pravu, pravu Unije ali mednarodnem pravu ali instrumentih človekovih pravic, zlasti v Evropski socialni listini Sveta Evrope in ustreznih konvencijah in priporočilih Mednarodne organizacije dela ter s tem povezani sodni praksi.

| (21) | Ta direktiva ne bi smela posegati v pristojnosti držav članic glede statusa verskih, svetovnonazorskih in nekonfesionalnih organizacij iz člena 17 PDEU. Zato bi morale biti organizacije, ki imajo primarno verski, svetovnonazorski in nekonfesionalni namen, kot so cerkve, verske in neverske skupnosti, izključene iz uporabe te direktive. Države članice pa tega ne bi smele uporabiti za to, da bi iz področja uporabe te direktive izključile organizacije, katerih vrednote in cilje usmerjajo verska, svetovnonazorska ali nekonfesionalna prepričanja, kot so na veri temelječe človekoljubne in neprofitne organizacije. |
| --- | --- |

(21)

Ta direktiva ne bi smela posegati v pristojnosti držav članic glede statusa verskih, svetovnonazorskih in nekonfesionalnih organizacij iz člena 17 PDEU. Zato bi morale biti organizacije, ki imajo primarno verski, svetovnonazorski in nekonfesionalni namen, kot so cerkve, verske in neverske skupnosti, izključene iz uporabe te direktive. Države članice pa tega ne bi smele uporabiti za to, da bi iz področja uporabe te direktive izključile organizacije, katerih vrednote in cilje usmerjajo verska, svetovnonazorska ali nekonfesionalna prepričanja, kot so na veri temelječe človekoljubne in neprofitne organizacije.

| (22) | Za osebe, ki so ali so bile neposredno povezane z neprofitno organizacijo, kot so njihovi ustanovitelji, direktorji, uslužbenci, pa tudi vse osebe, ki imajo procesno upravičenje v postopkih v zvezi z dejavnostmi neprofitne organizacije, bi bilo treba domnevati, da imajo upravičen interes za pritožbeni mehanizem ter za upravno in sodno pravno sredstvo. Ta domneva bi morala veljati tudi za upravičence dejavnosti neprofitne organizacije, kadar ti upravičenci sicer niso člani, vendar prejemajo ali so prejeli storitve ali so bili predmet odločitev organizacije, ki so vplivale na njihovo vsakdanje življenje, kot so pacienti ali prebivalci objektov ali zavetišč, ki jih vodijo neprofitne organizacije, ali prejemniki dobrodelnih donacij, kot so hrana ali oblačila. |
| --- | --- |

(22)

Za osebe, ki so ali so bile neposredno povezane z neprofitno organizacijo, kot so njihovi ustanovitelji, direktorji, uslužbenci, pa tudi vse osebe, ki imajo procesno upravičenje v postopkih v zvezi z dejavnostmi neprofitne organizacije, bi bilo treba domnevati, da imajo upravičen interes za pritožbeni mehanizem ter za upravno in sodno pravno sredstvo. Ta domneva bi morala veljati tudi za upravičence dejavnosti neprofitne organizacije, kadar ti upravičenci sicer niso člani, vendar prejemajo ali so prejeli storitve ali so bili predmet odločitev organizacije, ki so vplivale na njihovo vsakdanje življenje, kot so pacienti ali prebivalci objektov ali zavetišč, ki jih vodijo neprofitne organizacije, ali prejemniki dobrodelnih donacij, kot so hrana ali oblačila.

| (23) | Nacionalne institucije za človekove pravice so neodvisne institucije, ustanovljene z zakonom in v skladu s pariškimi načeli, ki jih je leta 1993 sprejela Generalna skupščina OZN, in so pooblaščene za varstvo in spodbujanje človekovih pravic na nacionalni ravni v skladu z mednarodnimi normami in standardi na področju človekovih pravic. |
| --- | --- |

(23)

Nacionalne institucije za človekove pravice so neodvisne institucije, ustanovljene z zakonom in v skladu s pariškimi načeli, ki jih je leta 1993 sprejela Generalna skupščina OZN, in so pooblaščene za varstvo in spodbujanje človekovih pravic na nacionalni ravni v skladu z mednarodnimi normami in standardi na področju človekovih pravic.

| (24) | Svoboda neprofitnih organizacij, da določijo cilje in dejavnosti, izhaja iz mednarodnih in regionalnih standardov človekovih pravic. Ta domneva med drugim pomeni, da te organizacije svobodno določajo obseg svojega delovanja, ki lahko poteka na lokalni, regionalni, državni ali mednarodni ravni, in lahko postanejo članice drugih organizacij, zvez in konfederacij organizacij. |
| --- | --- |

(24)

Svoboda neprofitnih organizacij, da določijo cilje in dejavnosti, izhaja iz mednarodnih in regionalnih standardov človekovih pravic. Ta domneva med drugim pomeni, da te organizacije svobodno določajo obseg svojega delovanja, ki lahko poteka na lokalni, regionalni, državni ali mednarodni ravni, in lahko postanejo članice drugih organizacij, zvez in konfederacij organizacij.

| (25) | Informacije o istovetnosti ustanoviteljev in članov neprofitnih organizacij, ki so fizične osebe, lahko štejejo za občutljive informacije. Države članice bi morale zagotoviti, da zahteve, ki imajo za posledico obdelavo tovrstnih osebnih podatkov, ne posegajo v Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (14) (Splošna uredba o varstvu podatkov), zlasti v člen 9 te uredbe. |
| --- | --- |

(25)

Informacije o istovetnosti ustanoviteljev in članov neprofitnih organizacij, ki so fizične osebe, lahko štejejo za občutljive informacije. Države članice bi morale zagotoviti, da zahteve, ki imajo za posledico obdelavo tovrstnih osebnih podatkov, ne posegajo v Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (14) (Splošna uredba o varstvu podatkov), zlasti v člen 9 te uredbe.

| (26) | Vsaka oseba bi se morala svobodno odločiti, ali se bo pridružila neprofitni organizaciji ali ne, organizacije pa bi morale imeti svobodo pri določanju pravil za članstvo, pri čemer bi morale upoštevati le načelo nediskriminacije. Članstvo v neprofitni organizaciji ne bi smelo biti podlaga za uporabo kazni ali omejevalnih ukrepov, razen kadar je to posledica izvrševanja kazenske zakonodaje. |
| --- | --- |

(26)

Vsaka oseba bi se morala svobodno odločiti, ali se bo pridružila neprofitni organizaciji ali ne, organizacije pa bi morale imeti svobodo pri določanju pravil za članstvo, pri čemer bi morale upoštevati le načelo nediskriminacije. Članstvo v neprofitni organizaciji ne bi smelo biti podlaga za uporabo kazni ali omejevalnih ukrepov, razen kadar je to posledica izvrševanja kazenske zakonodaje.

| (27) | Pravila v zvezi z neprofitnimi organizacijami bi morala biti v skladu z načelom nediskriminacije. To vključuje obveznost držav članic, da zagotovijo, da nobena oseba ali skupina oseb, ki želijo ustanoviti združenje, ne bi smela imeti neupravičenih prednosti ali biti neupravičeno zapostavljena glede na drugo osebo ali skupino oseb. |
| --- | --- |

(27)

Pravila v zvezi z neprofitnimi organizacijami bi morala biti v skladu z načelom nediskriminacije. To vključuje obveznost držav članic, da zagotovijo, da nobena oseba ali skupina oseb, ki želijo ustanoviti združenje, ne bi smela imeti neupravičenih prednosti ali biti neupravičeno zapostavljena glede na drugo osebo ali skupino oseb.

| (28) | Pravila v zvezi z neprofitnimi organizacijami bi morali izvajati regulativni organi, ki delujejo nepristransko, neodvisno in pravočasno v skladu s pravico do dobrega upravljanja. Odločitve in dejanja, ki vplivajo na uresničevanje pravic in obveznosti neprofitnih organizacij, bi morali biti podvrženi neodvisnemu pregledu, tudi sodni presoji. |
| --- | --- |

(28)

Pravila v zvezi z neprofitnimi organizacijami bi morali izvajati regulativni organi, ki delujejo nepristransko, neodvisno in pravočasno v skladu s pravico do dobrega upravljanja. Odločitve in dejanja, ki vplivajo na uresničevanje pravic in obveznosti neprofitnih organizacij, bi morali biti podvrženi neodvisnemu pregledu, tudi sodni presoji.

| (29) | Za vzpostavitev ugodnega okolja za delovanje neprofitnih organizacij v Uniji ter povečanje preglednosti in zaupanja v ta sektor je treba ob spoštovanju samoupravne narave neprofitnih organizacij poenostaviti in zmanjšati birokracijo in regulativne zahteve, da te zahteve ne bi pomenile prekomernega bremena, racionalizirati pravila o ustanovitvi, registraciji in odjavi neprofitnih organizacij ter posodobiti s tem povezane postopke in sisteme. Zato bi bilo treba v tej direktivi določiti splošne obveznosti za poenostavitev upravnih pravil in posebne obveznosti glede nekaterih vidikov regulativnega okvira. |
| --- | --- |

(29)

Za vzpostavitev ugodnega okolja za delovanje neprofitnih organizacij v Uniji ter povečanje preglednosti in zaupanja v ta sektor je treba ob spoštovanju samoupravne narave neprofitnih organizacij poenostaviti in zmanjšati birokracijo in regulativne zahteve, da te zahteve ne bi pomenile prekomernega bremena, racionalizirati pravila o ustanovitvi, registraciji in odjavi neprofitnih organizacij ter posodobiti s tem povezane postopke in sisteme. Zato bi bilo treba v tej direktivi določiti splošne obveznosti za poenostavitev upravnih pravil in posebne obveznosti glede nekaterih vidikov regulativnega okvira.

| (30) | Neprofitne organizacije, ki prispevajo k javni koristi, imajo posebno pomembno vlogo, zato jim je treba v vseh državah članicah zagotoviti ugodno obravnavo pod enakimi pogoji. |
| --- | --- |

(30)

Neprofitne organizacije, ki prispevajo k javni koristi, imajo posebno pomembno vlogo, zato jim je treba v vseh državah članicah zagotoviti ugodno obravnavo pod enakimi pogoji.

| (31) | V skladu z načelom nujnosti in sorazmernosti omejitev pravice do združevanja bi morali biti prepoved in razpustitev neprofitnih organizacij vedno skrajna ukrepa in ne bi smeli nikoli biti posledica manjših kršitev, ki jih je mogoče popraviti ali odpraviti. |
| --- | --- |

(31)

V skladu z načelom nujnosti in sorazmernosti omejitev pravice do združevanja bi morali biti prepoved in razpustitev neprofitnih organizacij vedno skrajna ukrepa in ne bi smeli nikoli biti posledica manjših kršitev, ki jih je mogoče popraviti ali odpraviti.

| (32) | Za spodbujanje mobilnosti neprofitnih organizacij po vsej Uniji je treba vzpostaviti sklop pravil o enaki obravnavi, čezmejnih preoblikovanjih in združitvah neprofitnih organizacij. |
| --- | --- |

(32)

Za spodbujanje mobilnosti neprofitnih organizacij po vsej Uniji je treba vzpostaviti sklop pravil o enaki obravnavi, čezmejnih preoblikovanjih in združitvah neprofitnih organizacij.

| (33) | Svoboda združevanja je temeljna pravica in čeprav zakonodaja držav članic morda ne priznava združenj, ki niso uradno ustanovljena, to ne bi smelo vplivati na pravico takih združenj, da obstajajo in delujejo na njihovem ozemlju. |
| --- | --- |

(33)

Svoboda združevanja je temeljna pravica in čeprav zakonodaja držav članic morda ne priznava združenj, ki niso uradno ustanovljena, to ne bi smelo vplivati na pravico takih združenj, da obstajajo in delujejo na njihovem ozemlju.

| (34) | Neprofitne organizacije imajo pravico, da obstajajo in so dejavne v skladu z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in Listino, tudi če so njihovo registracijo samovoljno zavrnili organi države članice, v kateri imajo sedež. |
| --- | --- |

(34)

Neprofitne organizacije imajo pravico, da obstajajo in so dejavne v skladu z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in Listino, tudi če so njihovo registracijo samovoljno zavrnili organi države članice, v kateri imajo sedež.

| (35) | Neprofitne organizacije bi morale imeti možnost, da za opravljanje svojih dejavnosti iščejo, prejemajo in uporabljajo finančne, materialne in človeške vire, in sicer domače, tuje ali mednarodne. Neprofitne organizacije po vsej Uniji poročajo o vse bolj oteženem dostopu do virov, vključno z javnim financiranjem, v vse več državah članicah pa se pojavljajo pomisleki glede sorazmernosti strogih pravil, ki se sprejemajo o dostopu neprofitnih organizacij do tujih sredstev. Poleg tega so človekoljubne organizacije v nekaterih primerih poročale o težavah pri zagotavljanju donacij ali nepovratnih sredstev. Zato je treba določiti načela in standarde o financiranju neprofitnih organizacij, vključno z dostopom do zasebnih virov in javnih sredstev ter njihovo uporabo, opravljanju gospodarskih dejavnosti in obveznosti, da se čezmejno financiranje ne omeji neupravičeno v skladu s pravili o prostem pretoku kapitala, določenih v Pogodbah. |
| --- | --- |

(35)

Neprofitne organizacije bi morale imeti možnost, da za opravljanje svojih dejavnosti iščejo, prejemajo in uporabljajo finančne, materialne in človeške vire, in sicer domače, tuje ali mednarodne. Neprofitne organizacije po vsej Uniji poročajo o vse bolj oteženem dostopu do virov, vključno z javnim financiranjem, v vse več državah članicah pa se pojavljajo pomisleki glede sorazmernosti strogih pravil, ki se sprejemajo o dostopu neprofitnih organizacij do tujih sredstev. Poleg tega so človekoljubne organizacije v nekaterih primerih poročale o težavah pri zagotavljanju donacij ali nepovratnih sredstev. Zato je treba določiti načela in standarde o financiranju neprofitnih organizacij, vključno z dostopom do zasebnih virov in javnih sredstev ter njihovo uporabo, opravljanju gospodarskih dejavnosti in obveznosti, da se čezmejno financiranje ne omeji neupravičeno v skladu s pravili o prostem pretoku kapitala, določenih v Pogodbah.

| (36) | Neprofitne organizacije so v skladu s členom 63 PDEU ter členi 7, 8 in 12 Listine zaščitene pred diskriminatornimi, nepotrebnimi ali neutemeljenimi omejitvami pri dostopu do virov in prostem pretoku kapitala v Uniji. To se nanaša tudi na možnost iskanja, pridobivanja in uporabe virov domačega in tujega izvora, ki je bistvena za obstoj in delovanje vsake pravne osebe. V skladu s sodbo Sodišča z dne 18. junija 2020 v zadevi C-78/18, Komisija proti Madžarski (15), se lahko omejitve uvedejo le v interesu javnega reda ali javne varnosti ter morajo biti sorazmerne s ciljem zaščite teh interesov in najmanj vsiljivo sredstvo za dosego želenega cilja. To se med drugim nanaša na omejitve, ki temeljijo na pravilih o boju proti pranju denarja in financiranju terorizma, ki se uporabljajo v skladu z načeloma nujnosti in sorazmernosti, zlasti v zvezi z obveznostjo ocene tveganja po mednarodnem pravu in pravu Unije. Zato države članice ne bi smele uporabljati nerazumnih, preveč vsiljivih ali škodljivih ukrepov, vključno z zahtevami glede poročanja, ki za organizacije pomenijo preveliko breme ali stroške. Da bi se odzvali na javni interes za zagotavljanje preglednosti, zlasti v zvezi z organizacijami, ki vplivajo na javno življenje in javno razpravo, bi morale za neprofitne organizacije veljati obveznosti poročanja in javnega razkritja v zvezi z njihovimi predstavniki in člani njihovih upravnih organov, določbami njihovih statutov in njihovim financiranjem. Obveznosti poročanja in javnega razkritja ne bi smele povzročiti omejevanja pravic in obveznosti neprofitnih organizacij. |
| --- | --- |

(36)

Neprofitne organizacije so v skladu s členom 63 PDEU ter členi 7, 8 in 12 Listine zaščitene pred diskriminatornimi, nepotrebnimi ali neutemeljenimi omejitvami pri dostopu do virov in prostem pretoku kapitala v Uniji. To se nanaša tudi na možnost iskanja, pridobivanja in uporabe virov domačega in tujega izvora, ki je bistvena za obstoj in delovanje vsake pravne osebe. V skladu s sodbo Sodišča z dne 18. junija 2020 v zadevi C-78/18, Komisija proti Madžarski (15), se lahko omejitve uvedejo le v interesu javnega reda ali javne varnosti ter morajo biti sorazmerne s ciljem zaščite teh interesov in najmanj vsiljivo sredstvo za dosego želenega cilja. To se med drugim nanaša na omejitve, ki temeljijo na pravilih o boju proti pranju denarja in financiranju terorizma, ki se uporabljajo v skladu z načeloma nujnosti in sorazmernosti, zlasti v zvezi z obveznostjo ocene tveganja po mednarodnem pravu in pravu Unije. Zato države članice ne bi smele uporabljati nerazumnih, preveč vsiljivih ali škodljivih ukrepov, vključno z zahtevami glede poročanja, ki za organizacije pomenijo preveliko breme ali stroške. Da bi se odzvali na javni interes za zagotavljanje preglednosti, zlasti v zvezi z organizacijami, ki vplivajo na javno življenje in javno razpravo, bi morale za neprofitne organizacije veljati obveznosti poročanja in javnega razkritja v zvezi z njihovimi predstavniki in člani njihovih upravnih organov, določbami njihovih statutov in njihovim financiranjem. Obveznosti poročanja in javnega razkritja ne bi smele povzročiti omejevanja pravic in obveznosti neprofitnih organizacij.

| (37) | Sodišče v svoji sodni praksi priznava uporabo načela prostega pretoka kapitala za cilje v javnem interesu in temeljne svoboščine iz PEU in PDEU razlaga kot zahtevo, da se načelo nediskriminacije uporablja za donatorje in javnokoristne organizacije v Uniji, tudi kar zadeva davčno obravnavo javnokoristnih subjektov in njihovih donatorjev (16). Zato je nacionalno pravo, kadar še naprej diskriminira ali uporablja drage in obremenjujoče postopke za tuje organizacije, v nasprotju s pravom Unije. |
| --- | --- |

(37)

Sodišče v svoji sodni praksi priznava uporabo načela prostega pretoka kapitala za cilje v javnem interesu in temeljne svoboščine iz PEU in PDEU razlaga kot zahtevo, da se načelo nediskriminacije uporablja za donatorje in javnokoristne organizacije v Uniji, tudi kar zadeva davčno obravnavo javnokoristnih subjektov in njihovih donatorjev (16). Zato je nacionalno pravo, kadar še naprej diskriminira ali uporablja drage in obremenjujoče postopke za tuje organizacije, v nasprotju s pravom Unije.

| (38) | Neprofitne organizacije in njihovi člani bi morali popolnoma uživati pravico do zasebnosti in zaupnosti. Neprofitne organizacije so že zaščitene v skladu s predpisi Unije in nacionalnimi predpisi o obdelavi osebnih podatkov, poleg tega pa je treba določiti tudi minimalna jamstva, zlasti glede zaupnosti članstva v neprofitnih organizacijah in javnega razkritja zaupnih in občutljivih informacij. Države članice prepovedujejo vsakršno obliko nadzora nad neprofitnimi organizacijami zunaj okvira kazenskega prava. |
| --- | --- |

(38)

Neprofitne organizacije in njihovi člani bi morali popolnoma uživati pravico do zasebnosti in zaupnosti. Neprofitne organizacije so že zaščitene v skladu s predpisi Unije in nacionalnimi predpisi o obdelavi osebnih podatkov, poleg tega pa je treba določiti tudi minimalna jamstva, zlasti glede zaupnosti članstva v neprofitnih organizacijah in javnega razkritja zaupnih in občutljivih informacij. Države članice prepovedujejo vsakršno obliko nadzora nad neprofitnimi organizacijami zunaj okvira kazenskega prava.

| (39) | Z neprofitnimi organizacijami se je treba pravočasno in vsebinsko posvetovati o uvajanju, pregledu in izvajanju zakonodaje, politik in praks, ki vplivajo na njihovo delovanje, in tudi o prenosu in izvajanju določb iz te direktive. V ta namen bi bilo treba vzpostaviti reden in pregleden civilni dialog na vseh vladnih ravneh. |
| --- | --- |

(39)

Z neprofitnimi organizacijami se je treba pravočasno in vsebinsko posvetovati o uvajanju, pregledu in izvajanju zakonodaje, politik in praks, ki vplivajo na njihovo delovanje, in tudi o prenosu in izvajanju določb iz te direktive. V ta namen bi bilo treba vzpostaviti reden in pregleden civilni dialog na vseh vladnih ravneh.

| (40) | Ta direktiva ne posega v pravice delavcev, vključno z obstoječimi pravicami v primeru insolventnosti in v zvezi s plačami. Delodajalci morajo izpolnjevati svoje obveznosti ne glede obliko, v kateri delujejo. |
| --- | --- |

(40)

Ta direktiva ne posega v pravice delavcev, vključno z obstoječimi pravicami v primeru insolventnosti in v zvezi s plačami. Delodajalci morajo izpolnjevati svoje obveznosti ne glede obliko, v kateri delujejo.

| (41) | Ta direktiva določa minimalne standarde in države članice bi morale imeti možnost uvesti ali ohraniti ugodnejše določbe za neprofitne organizacije, pod pogojem, da te določbe ne posegajo v obveznosti v skladu s to direktivo. Prenos te direktive v nacionalno pravo nikakor ne bi smel biti podlaga za zniževanje ravni zaščite, ki se na področjih njene uporabe neprofitnim organizacijam že zagotavlja v skladu z nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

(41)

Ta direktiva določa minimalne standarde in države članice bi morale imeti možnost uvesti ali ohraniti ugodnejše določbe za neprofitne organizacije, pod pogojem, da te določbe ne posegajo v obveznosti v skladu s to direktivo. Prenos te direktive v nacionalno pravo nikakor ne bi smel biti podlaga za zniževanje ravni zaščite, ki se na področjih njene uporabe neprofitnim organizacijam že zagotavlja v skladu z nacionalnim pravom.

| (42) | V skladu s členom 26(2) PDEU notranji trg zajema območje brez notranjih meja, na katerem je zagotovljen prosti pretok blaga in storitev. Neprofitne organizacije vse bolj prispevajo k razvoju notranjega trga, tudi z izvajanjem čezmejnih in nadnacionalnih dejavnosti. Zato je člen 114 PDEU ustrezna pravna podlaga za sprejetje ukrepov, potrebnih za vzpostavitev in delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(42)

V skladu s členom 26(2) PDEU notranji trg zajema območje brez notranjih meja, na katerem je zagotovljen prosti pretok blaga in storitev. Neprofitne organizacije vse bolj prispevajo k razvoju notranjega trga, tudi z izvajanjem čezmejnih in nadnacionalnih dejavnosti. Zato je člen 114 PDEU ustrezna pravna podlaga za sprejetje ukrepov, potrebnih za vzpostavitev in delovanje notranjega trga.

| (43) | Ta direktiva spoštuje, podpira in ščiti temeljne pravice in načela, ki zavezujejo Unijo in države članice v skladu s členom 6 PEU, kot so priznani še posebej v Listini. Posebni namen te direktive je izvajati člen 12 Listine o pravici do svobode združevanja in člen 11 Listine o pravici do svobode izražanja in obveščanja, ki se razlagata v skladu z ustreznimi določbami Evropske konvencije o človekovih pravicah. Zato je bistveno, da se določbe te direktive izvajajo in uporabljajo v skladu z obveznostjo, da se pravice do svobode združevanja ter do svobode izražanja in obveščanja ne omejujejo neupravičeno in da se spodbuja njihovo uresničevanje, ter da se zagotovi popolno spoštovanje drugih temeljnih pravice in načel, kot so med drugim pravica do varstva osebnih podatkov, svoboda gospodarske pobude, prepoved diskriminacije, pravica do dobrega upravljanja, pravica do učinkovitega pravnega sredstva in pravica do obrambe. |
| --- | --- |

(43)

Ta direktiva spoštuje, podpira in ščiti temeljne pravice in načela, ki zavezujejo Unijo in države članice v skladu s členom 6 PEU, kot so priznani še posebej v Listini. Posebni namen te direktive je izvajati člen 12 Listine o pravici do svobode združevanja in člen 11 Listine o pravici do svobode izražanja in obveščanja, ki se razlagata v skladu z ustreznimi določbami Evropske konvencije o človekovih pravicah. Zato je bistveno, da se določbe te direktive izvajajo in uporabljajo v skladu z obveznostjo, da se pravice do svobode združevanja ter do svobode izražanja in obveščanja ne omejujejo neupravičeno in da se spodbuja njihovo uresničevanje, ter da se zagotovi popolno spoštovanje drugih temeljnih pravice in načel, kot so med drugim pravica do varstva osebnih podatkov, svoboda gospodarske pobude, prepoved diskriminacije, pravica do dobrega upravljanja, pravica do učinkovitega pravnega sredstva in pravica do obrambe.

| (44) | Ker cilja te direktive, in sicer zagotovitve minimalnih standardov za neprofitne organizacije s sedežem v Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov te direktive lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja – |
| --- | --- |

(44)

Ker cilja te direktive, in sicer zagotovitve minimalnih standardov za neprofitne organizacije s sedežem v Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov te direktive lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja –

STA SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Poglavje I

Splošne določbe

Člen 1

Namen

Namen te direktive je vzpostaviti skupen nabor ukrepov za neprofitne organizacije s sedežem v Uniji, da se zagotovi ugodno okolje, v katerem lahko te organizacije prispevajo k delovanju notranjega trga. Direktiva si prizadeva uskladiti zakonodajo, pravila in upravne določbe držav članic glede nekaterih vidikov ciljev in dejavnosti, registracije, delovanja, financiranja, poročanja in čezmejnih dejavnosti neprofitnih organizacij.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta direktiva se uporablja za neprofitne organizacije s sedežem v Uniji.

2.   V skladu s to direktivo se izraz „neprofitna organizacija“ nanaša na prostovoljna in stalna združenja fizičnih ali pravnih oseb s skupnim interesom, dejavnostjo ali namenom ter na organizacije, ki ne temeljijo na članstvu in katerih sredstva so namenjena uresničevanju določenega cilja, kot so fundacije, ki ne glede na obliko ustanovitve združenj ali organizacij:

| (a) | zasledujejo primarni cilj, ki ni ustvarjanje dobička, kar pomeni, da morebitnega dobička, pridobljenega z dejavnostmi organizacije, ni mogoče razdeliti med njegove člane, ustanovitelje ali morebitne druge zasebne strani, ampak ga je treba vložiti v uresničevanje njenih ciljev; |
| --- | --- |

(a)

zasledujejo primarni cilj, ki ni ustvarjanje dobička, kar pomeni, da morebitnega dobička, pridobljenega z dejavnostmi organizacije, ni mogoče razdeliti med njegove člane, ustanovitelje ali morebitne druge zasebne strani, ampak ga je treba vložiti v uresničevanje njenih ciljev;

| (b) | delujejo neodvisno, kar pomeni, da organizacija ni del vladne ali upravne strukture in je neodvisna od kakršnega koli neupravičenega vmešavanja države ali komercialnih interesov. Državno financiranje ne pomeni, da se organizacija ne šteje za neodvisno, kadar ne vpliva na avtonomnost delovanja in odločanja organizacije; |
| --- | --- |

(b)

delujejo neodvisno, kar pomeni, da organizacija ni del vladne ali upravne strukture in je neodvisna od kakršnega koli neupravičenega vmešavanja države ali komercialnih interesov. Državno financiranje ne pomeni, da se organizacija ne šteje za neodvisno, kadar ne vpliva na avtonomnost delovanja in odločanja organizacije;

| (c) | se upravljajo same, kar pomeni, da ima organizacija institucionalno strukturo, ki ji omogoča, da v celoti izvaja svoje notranje in zunanje organizacijske funkcije ter samostojno in brez nepotrebnega vmešavanja države ali drugih zunanjih akterjev sprejema bistvene odločitve. |
| --- | --- |

(c)

se upravljajo same, kar pomeni, da ima organizacija institucionalno strukturo, ki ji omogoča, da v celoti izvaja svoje notranje in zunanje organizacijske funkcije ter samostojno in brez nepotrebnega vmešavanja države ali drugih zunanjih akterjev sprejema bistvene odločitve.

3.   Ta direktiva se uporablja za neprofitne organizacije, ki izpolnjujejo merila iz odstavka 2, ne glede na to, ali temeljijo na članstvu ali ne in ali jim je po pravu države članice, v kateri imajo sedež, priznan status pravne osebe ali so v njej registrirane.

4.   Politične stranke so izvzete iz področja uporabe te direktive.

5.   Sindikati in združenja sindikatov so izključeni iz področja uporabe te direktive.

6.   Organizacije, ki imajo primarno verski, svetovnonazorski in nekonfesionalni namen, so izključene iz uporabe te direktive. Vendar ta izključitev ne velja za druge organizacije, ki nimajo takšnega določenega cilja, temveč katerih vrednote in cilje usmerjajo verska, svetovnonazorska ali nekonfesionalna prepričanja.

Člen 3

Razmerje z drugimi določbami prava Unije

1.   Države članice uporabljajo določbe te direktive v skladu s pravili Pogodb o svobodi ustanavljanja in prostega pretoka storitev ter z ustreznimi akti Unije, ki urejajo uresničevanje teh pravic, vključno z Direktivo 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta (17) o storitvah na notranjem trgu.

2.   Ta direktive ne posega v pravo Unije in nacionalno pravo o varstvu osebnih podatkov, zlasti v Uredbo (EU) 2016/679 in ustrezne določbe nacionalnega prava.

Poglavje II

Poglavje II

Splošne obveznosti

Splošne obveznosti

Člen 4

Minimalni standardi

1.   Države članice zagotovijo, da neprofitne organizacije s sedežem v Uniji uživajo minimalna jamstva iz te direktive.

2.   Omejitve minimalnih jamstev iz te direktive so dovoljene samo, če so potrebne in sorazmerne za doseganje ciljev splošnega interesa, ki jih priznava pravo Unije, ali za zaščito pravic in svoboščin drugih.

3.   Ta direktiva ne posega v pravico držav članic, da uvedejo ali ohranijo ugodnejše določbe za neprofitne organizacije, pod pogojem, da te določbe ne posegajo v obveznosti v skladu s to direktivo.

Člen 5

Nediskriminacija

1.   Države članice zagotovijo, da njihovi zakoni in upravne prakse, ki urejajo neprofitne organizacije, vključno v zvezi z njihovo ustanovitvijo, registracijo, poslovanjem, financiranjem, finančno in davčno obravnavo ali ukrepi davčne olajšave ter čezmejnimi dejavnostmi, ne diskriminirajo na podlagi sedeža organizacije.

2.   Države članice zagotovijo, da nacionalni zakoni in drugi predpisi, ki urejajo neprofitne organizacije, vključno z njihovo ustanovitvijo, registracijo, delovanjem, financiranjem in čezmejnimi dejavnostmi, ne diskriminirajo nobene skupine ali posameznika na kakršni koli podlagi, kot so starost, rojstvo, barva kože, spol, spolna usmerjenost, spolna identiteta, zdravstveno stanje, status priseljenca ali status prebivanja, jezik, nacionalni, etnični ali socialni izvor, politično ali drugo mnenje, invalidnost ali duševna bolezen, premoženje, rasa, vera ali prepričanje ali drug status.

Člen 6

Poenostavitev upravnih pravil

1.   Države članice v največji možni meri poenostavijo nacionalne zakone, predpise ali upravne prakse, ki urejajo ustanavljanje, registracijo, poslovanje, financiranje, obveznosti poročanja in čezmejne dejavnosti neprofitnih organizacij, da bi zaščitile svobodo združevanja na vseh ravneh ter odpravile vse ovire in neupravičeno diskriminacijo, ki vplivajo na zmožnost pravnih ali fizičnih oseb ali skupin teh oseb, ne glede na njihovo državljanstvo, da na ozemlju države članice ustanovijo, registrirajo ali upravljajo neprofitno organizacijo, recimo z omogočanjem dostopa do bančnih in finančnih storitev ter zagotavljanjem varnih in zanesljivih kanalov za čezmejne donacije in dodeljevanje sredstev v Uniji in zunaj nje.

2.   Države članice zagotovijo, da imajo neprofitne organizacije, ki so ustanovljene, registrirane ali dejavne na njihovem ozemlju, dostop do shem elektronske identifikacije za izvajanje upravnih postopkov v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (18) (uredba eIDAS).

Člen 7

Pravica do dobrega upravljanja

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da nacionalne zakone in druge predpise, ki urejajo ustanovitev, registracijo, delovanje, financiranje, obveznost poročanja in čezmejne dejavnosti neprofitnih organizacij, ustanovljenih, registriranih ali dejavnih na njihovem ozemlju, izvaja imenovan regulativni organ, katerega pooblastila in funkcije so jasno opredeljeni z zakonom, in sicer v skladu s pravico do dobrega upravljanja, vključno s pravico do nepristranske in poštene obravnave v razumnem roku.

2.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da so neprofitne organizacije, za katere se ugotovi, da kršijo nacionalne zakone in druge predpise, ki urejajo ustanovitev, registracijo, delovanje, financiranje, obveznost poročanja in čezmejne dejavnosti neprofitnih organizacij, ustrezno obveščene o domnevni kršitvi in imajo dovolj možnosti za popravo upravnih kršitev.

3.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da so predpisi in prakse o nadzoru in spremljanju neprofitnih organizacij določeni z zakonom in sorazmerni z zakonitimi cilji, ki jih uresničujejo. Pri tem med drugim zagotovijo, da takšni predpisi in prakse praviloma niso zahtevnejši od tistih, ki veljajo za zasebna podjetja, in da njihovo izvajanje ne posega v notranje upravljanje neprofitnih organizacij in ne povzroča neupravičenega upravnega ali finančnega bremena za zadevne organizacije.

4.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da nadzor in registracijo neprofitnih organizacij izvajajo imenovani nadzorni organi, katerih pooblastila in naloge so jasno opredeljeni v zakonu in se izvajajo neodvisno, v skladu s pravico do dobrega upravljanja, vključno z razlogi za morebitne inšpekcijske preglede in revizije, postopki, trajanjem in obsegom inšpekcijskih pregledov in revizij ter pooblastili uradnikov za inšpekcijske preglede in revizije.

5.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da so javnosti na voljo celovite in enostavno dostopne ter razumljive informacije o nacionalnih zakonih in drugih predpisih, ki urejajo ustanovitev, registracijo, delovanje, financiranje, obveznosti poročanja in čezmejne dejavnosti neprofitnih organizacij, ki so ustanovljene, registrirane ali dejavne na njihovem ozemlju, pa tudi pristojnosti, postopke in delovanje pristojnih regulativnih in nadzornih organov.

Člen 8

Pravica do učinkovitega pravnega sredstva

1.   Države članice zagotovijo, da imajo vse osebe z zakonitim interesom, povezanim z ustanovitvijo, registracijo, delovanjem, financiranjem, obveznostmi poročanja in čezmejnimi dejavnostmi neprofitnih organizacij, ki so ustanovljene, registrirane ali delujejo na ozemlju države članice, dostop do učinkovitih pritožbenih mehanizmov pri pristojnem neodvisnem organu, kot je varuh človekovih pravic ali nacionalna institucija za človekove pravice, da bi zaprosile za pomoč pri uveljavljanju svojih pravic, ter dostop do učinkovitega upravnega in sodnega pravnega sredstva, da bi zahtevale pregled teh aktov ali odločitev, ki vplivajo na uresničevanje njihovih pravic in obveznosti. Med temi osebami so neprofitne organizacije, njihovi ustanovitelji, direktorji, člani osebja in upravičenci dejavnosti neprofitnih organizacij.

2.   Države članice zagotovijo, da ima vsak ugovor zoper odločbo o prepovedi ali razpustitvi neprofitne organizacije, prekinitvi njene dejavnosti ali zamrznitvi njenega premoženja ali pritožba zoper tako odločbo praviloma odložilni učinek, razen če se s tem učinkom prepreči izvrševanje določb kazenskega prava.

3.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se neprofitnim organizacijam s pravno osebnostjo zagotovi pravni status pred nacionalnimi sodišči, tudi za pričevanje kot tretja stran v sodnih postopkih, kadar je to primerno.

4.   Države članice zagotovijo, da lahko neprofitne organizacije, ki nimajo pravne osebnosti, pred pristojnimi nacionalnimi organi in sodišči zastopajo imenovani posamezniki, da se jim omogoči dostop do pravnih sredstev iz tega člena.

Poglavje III

Poglavje III

Regulativni okvir

Regulativni okvir

Člen 9

Cilji in dejavnosti

1.   Države članice zagotovijo, da se lahko svoboda neprofitnih organizacij, ki delujejo na njihovem ozemlju, da določijo svoje cilje in izvajajo dejavnosti, potrebne za doseganje teh ciljev, omeji le iz izjemnih razlogov javne varnosti. Prav tako odpravijo vse ovire ali omejitve, ki vplivajo na zmožnost neprofitnih organizacij za uresničevanje teh ciljev in izvajanje takih dejavnosti.

2.   Države članice zagotovijo, da lahko neprofitne organizacije na njihovem ozemlju same določijo obseg svojega delovanja, najsi to poteka na lokalni, regionalni, državni ali mednarodni ravni.

3.   Države članice zagotovijo, da formalnosti, ki urejajo ustanovitev in delovanje neprofitnih organizacij na njihovem ozemlju, kot so določene v nacionalni zakonodaji ali drugih predpisih, ne pomenijo neupravičenega finančnega in upravnega bremena. V primeru organizacij, ki ne temeljijo na članstvu, to vključuje možnost, da se te organizacije zakonito ustanovijo z darilom ali volilom.

4.   Države članice zagotovijo, da lahko neprofitne organizacije na njihovem ozemlju postanejo članice druge neprofitne organizacije, zveze ali konfederacije, ustanovljene ali registrirane na njihovem ozemlju ali na ozemlju druge države članice, in zagotovijo, da takšno članstvo zadevne organizacije ne postavi v slabši položaj.

Člen 10

Članstvo

1.   Države članice zagotovijo, da lahko vsaka fizična ali pravna oseba, kadar je to možno na podlagi pravne oblike organizacije, zaprosi za članstvo v neprofitni organizaciji, ki je ustanovljena, registrirana ali dejavna na njihovem ozemlju, v skladu s statutom in ustanovnim aktom te organizacije, ter da lahko svobodno uveljavlja pravice na podlagi članstva v skladu s statutom organizacije in regulativnimi omejitvami.

2.   Države članice zagotovijo, da se zaradi članstva v neprofitni organizaciji, ki je ustanovljena, registrirana ali dejavna na njihovem ozemlju, v skladu z nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi ne uporabljajo nobene kazni ali omejevalni ukrepi, razen zaradi izvrševanja določb kazenskega prava.

3.   Države članice zagotovijo, da so neprofitne organizacije, ki so ustanovljene, registrirane ali dejavne na njihovem ozemlju, svobodne pri odločanju o sestavi svojega članstva. To lahko vključuje določitev posebnih zahtev za člane na podlagi razumnih in objektivnih meril.

Člen 11

Statut

1.   Države članice zagotovijo, da neprofitne organizacije, ki so ustanovljene, registrirane ali dejavne na njihovem ozemlju, svobodno sprejmejo lastne statute, ustanovne akte in pravila, vključno s pravili, ki določajo njihovo notranjo strukturo upravljanja ter imenovanje odborov in predstavnikov.

2.   Države članice zagotovijo, da nacionalni zakoni in drugi predpisi o statutih neprofitnih organizacij ne določajo, da morajo neprofitne organizacije v svojih statutih navesti katere koli druge informacije poleg:

| (a) | imena in naslova organizacije (statutarni sedež); |
| --- | --- |

(a)

imena in naslova organizacije (statutarni sedež);

| (b) | ciljev in dejavnosti organizacije; |
| --- | --- |

(b)

ciljev in dejavnosti organizacije;

| (c) | pravil upravljanja organizacije, pooblastil njenih upravnih organov in po potrebi imenovanja oseb, ki so upravičene delovati v njenem imenu; |
| --- | --- |

(c)

pravil upravljanja organizacije, pooblastil njenih upravnih organov in po potrebi imenovanja oseb, ki so upravičene delovati v njenem imenu;

| (d) | pravic in obveznosti članov organizacije; |
| --- | --- |

(d)

pravic in obveznosti članov organizacije;

| (e) | datum sprejetja statuta ter imena in naslova statutarnih sedežev ustanovnih članov, če so pravne osebe; |
| --- | --- |

(e)

datum sprejetja statuta ter imena in naslova statutarnih sedežev ustanovnih članov, če so pravne osebe;

| (f) | postopka za spremembo statuta ter |
| --- | --- |

(f)

postopka za spremembo statuta ter

| (g) | postopka za razpustitev organizacije ali njeno združitev z drugo neprofitno organizacijo. |
| --- | --- |

(g)

postopka za razpustitev organizacije ali njeno združitev z drugo neprofitno organizacijo.

3.   Od neprofitnih organizacij se lahko zahteva, da v svojem statutu ali z letnim poročanjem razkrijejo in objavijo dodatne informacije o svojem poslovanju, delovanju, članstvu v upravnih organih, predstavnikih ali financiranju, če je to v skladu s ciljem splošnega interesa v zvezi s cilji in dejavnostmi organizacije.

Člen 12

Pravna osebnost

1.   Države članice zagotovijo, da se neprofitna organizacija na njihovem ozemlju svobodno odloči, ali bo pridobila pravno osebnost, pri čemer lahko države članice določijo, katere oblike organizacij imajo pravno osebnost.

2.   Ko neprofitna organizacija pridobi pravno osebnost, države članice zagotovijo, da je mogoče pravno osebnost organizacije jasno razlikovati od pravnih osebnosti njenih članov, ustanoviteljev ali drugih pravnih oseb, povezanih s to organizacijo.

3.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da registracija, kadar je potrebna, ali sprejetje akta o ustanovitvi zadošča, da neprofitne organizacije pridobijo pravno osebnost.

4.   Države članice zagotovijo, da neprofitna organizacija za pridobitev pravne osebnosti ali uveljavljanje ustrezne poslovne sposobnosti ne potrebuje predhodnega dovoljenja.

5.   Države članice zagotovijo, da skupine fizičnih ali pravnih oseb, ki sodelujejo in si niso prizadevale za pridobitev pravne osebnosti, ne štejejo za neprofitno organizacijo s pravno osebnostjo samo zato, da bi zanje veljali nacionalni zakoni ali drugi predpisi, s čimer bi se urejali njihovo delovanje, financiranje in čezmejne dejavnosti ali bi se vplivalo nanje, razen če obstajajo razlogi za domnevo, da je neprofitna organizacija v skladu z nacionalnim pravom hudodelska združba.

Člen 13

Registracija

1.   Države članice zagotovijo, da uradna registracija ni pogoj ali ovira za oblikovanje ali delovanje neprofitnih organizacij, ki so ustanovljene ali dejavne na njihovem ozemlju.

2.   Države članice zagotovijo, da so postopki za registracijo neprofitnih organizacij na njihovem ozemlju dostopni, uporabniku prijazni in pregledni.

3.   Države članice zagotovijo, da formalnosti, ki se uporabljajo za registracijo neprofitnih organizacij, ustanovljenih na njihovem ozemlju, v skladu z nacionalnimi zakoni ali drugimi predpisi, ne povzročajo neupravičenega upravnega bremena. To vključuje vzpostavitev mehanizma tihe odobritve, ki se uporabi v 30 dneh po vložitvi vloge za registracijo, in zagotovitev, da se ne uvedejo zahteve za ponovno registracijo in podaljšanje.

4.   Države članice zagotovijo, da pristojbine za registracijo neprofitnih organizacij ne presegajo upravnih stroškov registracije in v nobenem primeru ne pomenijo neupravičenega finančnega bremena, pri čemer se upošteva načelo sorazmernosti.

5.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se lahko neprofitne organizacije s sedežem na njihovem ozemlju registrirajo po elektronski poti, hkrati pa zagotovijo, da je možna tudi neelektronska registracija.

6.   Države članice zagotovijo, da se osebna prisotnost na sodišču ali pri drugem pristojnem nacionalnem organu za namene registracije neprofitne organizacije zahteva le, kadar je to potrebno za ugotavljanje identitete vložnika.

7.   Države članice zagotovijo, da lahko vložniki, ki prebivajo ali imajo statutarni sedež v drugi državi članici in ki se morajo osebno pojaviti pri sodišču ali drugem pristojnem nacionalnem organu za registracijo neprofitne organizacije, to storijo pri pristojnem sodišču ali drugem pristojnem organu v državi članici njihovega prebivališča in da to zadostuje za namene registracije v državi članici registracije.

8.   Države članice vodijo javno dostopno zbirko podatkov o registriranih neprofitnih organizacijah, vključno s statističnimi podatki o številu sprejetih in zavrnjenih vlog ob ustreznem upoštevanju načel varstva podatkov in pravice do zasebnosti.

Člen 14

Status javnokoristne organizacije

1.   Države članice zagotovijo, da lahko neprofitna organizacija, ustanovljena ali registrirana v državi članici Unije, zaprosi za priznanje svojega prispevka k javni koristi in dobi ustrezen status v skladu z nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi izključno na podlagi prijavljenega ali dejanskega namena, strukture in dejavnosti, povezanih z ozemljem države članice, ki dodeli status.

2.   Države članice sprejmejo nacionalne zakone, predpise ali upravne prakse, da se neprofitnim organizacijam omogoči priznanje njihovega prispevka k javni koristi in se jim dodeli ustrezen status, če so izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji:

| (a) | z namenom in dejanskimi dejavnostmi organizacije se izpolnjuje javnokoristen cilj, s katerim se izboljšuje blaginja družbe ali njenega dela in ki torej prispeva k javnemu dobru, razen kadar je tako prizadevanje sistematično in neposredno usmerjeno v korist strukturam posamezne politične stranke. Kot javnokoristni se med drugim štejejo naslednji cilji:






  (i) | umetnost, kultura ali ohranjanje zgodovinske dediščine; |
| --- | --- | --- |

(a)

z namenom in dejanskimi dejavnostmi organizacije se izpolnjuje javnokoristen cilj, s katerim se izboljšuje blaginja družbe ali njenega dela in ki torej prispeva k javnemu dobru, razen kadar je tako prizadevanje sistematično in neposredno usmerjeno v korist strukturam posamezne politične stranke. Kot javnokoristni se med drugim štejejo naslednji cilji:

(i)

umetnost, kultura ali ohranjanje zgodovinske dediščine;

| (ii) | varstvo okolja in podnebne spremembe; |
| --- | --- |

(ii)

varstvo okolja in podnebne spremembe;

| (iii) | spodbujanje in varstvo temeljnih pravic in vrednot Unije, vštevši demokracijo, pravno državo ter odpravo diskriminacije na podlagi spola, rase, narodnostne pripadnosti, veroizpovedi, invalidnosti, spolne usmerjenosti ali na kateri koli drugi podlagi; |
| --- | --- |

(iii)

spodbujanje in varstvo temeljnih pravic in vrednot Unije, vštevši demokracijo, pravno državo ter odpravo diskriminacije na podlagi spola, rase, narodnostne pripadnosti, veroizpovedi, invalidnosti, spolne usmerjenosti ali na kateri koli drugi podlagi;

| (iv) | socialna pravičnost, socialno vključevanje in revščina, vključno z njenim preprečevanjem ali zmanjševanjem; |
| --- | --- |

(iv)

socialna pravičnost, socialno vključevanje in revščina, vključno z njenim preprečevanjem ali zmanjševanjem;

| (v) | humanitarna pomoč, vključno s pomočjo pri nesrečah; |
| --- | --- |

(v)

humanitarna pomoč, vključno s pomočjo pri nesrečah;

| (vi) | razvojna pomoč in razvojno sodelovanje; |
| --- | --- |

(vi)

razvojna pomoč in razvojno sodelovanje;

| (vii) | zaščita, pomoč in podpora, namenjene ranljivim skupinam prebivalstva, vključno z otroki, starejšimi, invalidi, osebami, ki so zaprosile za ali uživajo mednarodno zaščito, in brezdomci; |
| --- | --- |

(vii)

zaščita, pomoč in podpora, namenjene ranljivim skupinam prebivalstva, vključno z otroki, starejšimi, invalidi, osebami, ki so zaprosile za ali uživajo mednarodno zaščito, in brezdomci;

| (viii) | zaščita živali; |
| --- | --- |

(viii)

zaščita živali;

| (ix) | znanost, raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

(ix)

znanost, raziskave in inovacije;

| (x) | izobraževanje, usposabljanje in vključevanje mladih; |
| --- | --- |

(x)

izobraževanje, usposabljanje in vključevanje mladih;

| (xi) | krepitev in varovanje zdravja ter dobrega počutja, vključno z zagotavljanjem zdravstvene oskrbe; |
| --- | --- |

(xi)

krepitev in varovanje zdravja ter dobrega počutja, vključno z zagotavljanjem zdravstvene oskrbe;

| (xii) | varstvo potrošnikov; |
| --- | --- |

(xii)

varstvo potrošnikov;

| (xiii) | ljubiteljski športi in njihova promocija. |
| --- | --- |

(xiii)

ljubiteljski športi in njihova promocija.

| (b) | presežek iz morebitne gospodarske dejavnosti ali druge dejavnosti neprofitne organizacije, ki ustvarja dohodek, se uporablja zgolj za podpiranje javnokoristnih ciljev organizacije; |
| --- | --- |

(b)

presežek iz morebitne gospodarske dejavnosti ali druge dejavnosti neprofitne organizacije, ki ustvarja dohodek, se uporablja zgolj za podpiranje javnokoristnih ciljev organizacije;

| (c) | v primeru razpustitve neprofitne organizacije se z obveznimi zaščitnimi ukrepi zagotovi, da se bodo vsa njena sredstva še naprej uporabljala za izpolnjevanje javnokoristnih ciljev; |
| --- | --- |

(c)

v primeru razpustitve neprofitne organizacije se z obveznimi zaščitnimi ukrepi zagotovi, da se bodo vsa njena sredstva še naprej uporabljala za izpolnjevanje javnokoristnih ciljev;

| (d) | člani upravnih struktur organizacije, ki niso zaposleni kot osebje, niso upravičeni do plačila, razen ustreznega nadomestila stroškov. |
| --- | --- |

(d)

člani upravnih struktur organizacije, ki niso zaposleni kot osebje, niso upravičeni do plačila, razen ustreznega nadomestila stroškov.

3.   Države članice zagotovijo, da lahko neprofitna organizacija, ki priznano prispeva k javni koristi in se ji v skladu z nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi dodeli ustrezen status, ta status izgubi le, če pristojni regulativni organ predloži zadostne dokaze, da neprofitna organizacija ne izpolnjuje več pogojev iz odstavka 2.

Člen 15

Prenehanje, prepoved in razpustitev

1.   Države članice zagotovijo, da lahko neprofitna organizacija preneha obstajati le na podlagi odločitve njenih članov ali sklepa sodišča.

2.   Države članice zagotovijo, da lahko do neprostovoljnega prenehanja, prepovedi ali razpustitve neprofitne organizacije pride le zaradi kršitev nacionalnega prava, ki jih ni mogoče odpraviti ali popraviti.

3.   Države članice zagotovijo, da lahko do neprostovoljnega prenehanja, prepovedi in razpustitve neprofitne organizacije pride le zaradi stečaja, dolgotrajne nedejavnosti ali hude kršitve, ki je v nasprotju z javno varnostjo, kot jo priznava pravo Unije.

4.   Države članice zagotovijo, da posamezne kršitve ustanoviteljev, direktorjev, uslužbencev ali članov neprofitne organizacije, kadar ne delujejo v imenu organizacije, praviloma ne povzročijo neprostovoljnega prenehanja, prepovedi in razpustitve organizacije.

5.   Zaščita, predvidena v tem členu, velja tudi za prekinitev dejavnosti neprofitne organizacije, kadar lahko takšna prekinitev povzroči zamrznitev delovanja organizacije, ki je enako razpustitvi.

Poglavje IV

Poglavje IV

Enako obravnavanje in mobilnost

Enako obravnavanje in mobilnost

Člen 16

Enako obravnavanje

1.   Države članice zagotovijo, da so neprofitne organizacije, ki delujejo v njihovi jurisdikciji in so ustanovljene ali registrirane v drugi državi članici, obravnavane enako kot neprofitne organizacije, ki so ustanovljene ali registrirane v njihovi jurisdikciji, tudi glede dostopa do storitev, kot so bančne storitve, dodelitve dovoljenj in, kadar je to ustrezno, v zvezi s finančno in davčno obravnavo v skladu z veljavnimi nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi, pa tudi glede dostopa do financiranja za dejavnosti, ki potekajo v jurisdikciji države članice ali koristijo javnemu dobremu države članice.

2.   Za namene odstavka 1 države članice od neprofitnih organizacij, ustanovljenih ali registriranih v drugi državi članici, toda ki delujejo v njihovi jurisdikciji, ne zahtevajo drugega dokazila kot dokaz o ustanovitvi ali registraciji kot neprofitna organizacija v drugi državi članici.

Člen 17

Načelo nesamovoljne obravnave

Države članice zagotovijo, da nacionalna pravila, ki urejajo neprofitne organizacije, ustanovljene, registrirane ali dejavne na njihovem ozemlju, ne povzročajo neupravičene diskriminacije, ki bi temeljila izključno na zaželenosti namena, področja dejavnosti ali virov financiranja organizacije s političnega vidika.

Člen 18

Čezmejna mobilnost in stalnost

1.   Države članice odpravijo vse ovire, ki vplivajo na uresničevanje pravice neprofitnih organizacij, ustanovljenih ali registriranih v drugi državi članici, do svobode ustanavljanja, prostega pretoka storitev in prostega pretoka kapitala na njihovem ozemlju. To ne posega v pravico držav članic, da za podelitev formalnega statusa neprofitni organizaciji zahtevajo, da organizacija pridobi pravno osebnost ali je vpisana v nacionalni register v skladu s pravom države članice, v kateri je bila ustanovljena in/ali v kateri želi delovati.

2.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da ima neprofitna organizacija, registrirana v drugi državi članici, pravico:

| (a) | prenesti svoj statutarni sedež na njihovo ozemlje brez potrebe po ustanovitvi ali registraciji kot nova pravna oseba; |
| --- | --- |

(a)

prenesti svoj statutarni sedež na njihovo ozemlje brez potrebe po ustanovitvi ali registraciji kot nova pravna oseba;

| (b) | imeti dostop do poenostavljenega postopka registracije, v katerem se priznajo informacije in dokumentacija, ki jih je neprofitna organizacija že predložila državi članici, v kateri je bila prej registrirana. |
| --- | --- |

(b)

imeti dostop do poenostavljenega postopka registracije, v katerem se priznajo informacije in dokumentacija, ki jih je neprofitna organizacija že predložila državi članici, v kateri je bila prej registrirana.

Člen 19

Čezmejna preoblikovanja in združitve

1.   Države članice zagotovijo, da se lahko neprofitna organizacija, ustanovljena ali registrirana v njihovi jurisdikciji, preoblikuje v drugo neprofitno organizacijo, ustanovljeno ali registrirano v drugi državi članici, ali združi s tako organizacijo, pri čemer taka združitev ali preoblikovanje ne povzroči neprostovoljnega prenehanja, prepovedi ali razpustitve oziroma prekinitve dejavnosti organizacije.

2.   Države članice zagotovijo, da lahko v primeru preoblikovanja ali združitve iz odstavka 1 neprofitna organizacija, ki se preoblikuje ali združi, vzpostavi urad ali dejavnosti v namembni državi članici.

3.   Države članice na podlagi načela enakovrednosti določijo pravno obliko, ki naj jo ima preoblikovana ali združena organizacija.

4.   Države članice zagotovijo, da ima neprofitna organizacija, ki nastane na podlagi preoblikovanja ali združitve iz odstavka 1 ter ne izpolnjuje pogojev in zahtev iz nacionalnih zakonov in drugih predpisov države članice gostiteljice, na voljo razumen rok za izvedbo potrebnih ukrepov, s katerimi pravno uredi svoj položaj.

5.   Države članice zagotovijo, da niti čezmejna preoblikovanja niti združitve ne ogrožajo pravic delavcev ali sindikatov ali delovnih pogojev. Prav tako zagotovijo, da se v skladu z veljavnimi kolektivnimi pogodbami ter nacionalnim pravom obveznosti delodajalcev v zvezi z zaposlenimi in upniki še naprej izpolnjujejo, zaposlene, prostovoljce, sindikate in predstavnike delavcev pa se ustrezno obvešča in se z njimi posvetuje. Kolektivne pogodbe in pravice delavcev do zastopanja na ravni uprave se spoštujejo in ohranjajo, kjer je to potrebno.

Poglavje V

Poglavje V

Financiranje

Financiranje

Člen 20

Zbiranje in prosta uporaba sredstev

1.   Države članice odstranijo vse ovire, ki vplivajo na sposobnost neprofitnih organizacij, ki so ustanovljene, registrirane ali dejavne na njihovem ozemlju, da pridobivajo, prejemajo, uporabljajo ali podarijo kakršna koli sredstva, vključno s finančnimi sredstvi, sredstvi v naravi in materialnimi sredstvi, ali pridobivajo ali prejemajo človeške vire iz katerega koli vira ali za kateri koli vir, vključno z domačimi, tujimi ali mednarodnimi subjekti, najsi gre za javne organe, posameznike ali zasebne subjekte.

2.   Države članice zagotovijo, da nacionalni zakoni ali drugi predpisi ne povzročijo razlike v obravnavi neprofitnih organizacij glede na njihove vire ali namembnost financiranja.

3.   Države članice zagotovijo, da so neprofitne organizacije upravičene do lastništva in svobodnega razpolaganja s premoženjem in sredstvi v skladu z nacionalno zakonodajo, ki velja za podobne subjekte pod njihovo jurisdikcijo.

4.   Države članice čim bolj zmanjšajo upravno breme pri čezmejni razporeditvi sredstev in nepridobitnim organizacijam omogočijo ustvarjanje dobička za ponovno vlaganje v dobrodelne projekte.

Člen 21

Javno financiranje

1.   Države članice zagotovijo, da se javno financiranje da na voljo in dodeli neprofitnim organizacijam na podlagi jasnih, preglednih in nediskriminatornih postopkov.

2.   Odstavek 1 se uporablja tudi za financiranje Unije, ki ga države članice izplačajo v okviru deljenega upravljanja, ob upoštevanju določb Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (19).

Člen 22

Čezmejno financiranje

1.   Države članice v skladu s pravili Unije o prostem pretoku kapitala zagotovijo, da neprofitne organizacije, ki so ustanovljene, registrirane ali dejavne na njihovem ozemlju, niso postavljene v slabši položaj zaradi pridobivanja ali prejemanja sredstev od fizičnih ali pravnih oseb, ki prebivajo ali imajo sedež v Uniji ali EGP, vendar zunaj njihovega ozemlja.

2.   Države članice v skladu s pravili Unije o prostem pretoku kapitala zagotovijo, da fizične ali pravne osebe niso postavljene v slabši položaj zaradi financiranja neprofitnih organizacij, ki so ustanovljene, registrirane ali dejavne zunaj njihovega ozemlja.

Člen 23

Gospodarske dejavnosti

Države članice zagotovijo, da se neprofitne organizacije, ki so ustanovljene, registrirane ali dejavne na njihovem ozemlju, lahko svobodno ukvarjajo s kakršnimi koli zakonitimi gospodarskimi, poslovnimi ali komercialnimi dejavnostmi, če te dejavnosti neposredno ali posredno podpirajo njihove neprofitne cilje, ob upoštevanju splošno veljavnih licenčnih ali regulativnih zahtev za zadevne dejavnosti v skladu z nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi.

Člen 24

Poročanje in preglednost pri financiranju

1.   Države članice zagotovijo, da obveznosti glede poročanja in preglednosti, ki veljajo za neprofitne organizacije v skladu z nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi, ne pomenijo nepotrebnega bremena in da so sorazmerne z velikostjo organizacije in obsegom njenih dejavnosti, pri čemer se upošteva vrednost njenega premoženja in dohodka.

2.   Za namene odstavka 1 države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da obveznosti glede poročanja in preglednosti, ki veljajo za neprofitne organizacije v skladu z nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi o boju proti pranju denarja in financiranju terorizma, vključno s tistimi, ki uveljavljajo obveznosti Unije in mednarodne obveznosti, temeljijo na ciljno usmerjeni in posodobljeni oceni sektorja in zadevnih organizacij na podlagi tveganja ter ne ustvarjajo nesorazmernih zahtev niti neupravičenih omejitev pri dostopu neprofitnih organizacij do finančnih storitev.

3.   Neprofitne organizacije v skladu s členom 11(3) letno poročajo o svojih računovodskih izkazih in ta poročila objavijo. Ta vključujejo informacije o financiranju, prejetem v prejšnjem koledarskem letu, informacije o izvoru in vrednosti financiranja, kreditih, bančnih posojilih in donacijah ali nekompenziranem prejemu gotovine ali premoženja.

4.   Države članice zagotovijo, da obveznosti poročanja in preglednosti, ki veljajo za neprofitne organizacije v skladu z nacionalnimi zakoni, predpisi in upravnimi praksami, ne povzročajo razlike v obravnavi takih organizacij ali omejitev njihovih pravic in obveznosti glede na vire financiranja organizacij, njihove cilje ali njihove dejavnosti.

Poglavje VI

Poglavje VI

Zaupnost

Zaupnost

Člen 25

Zaupnost članstva

1.   Kadar neprofitna organizacija temelji na članstvu, države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da lahko informacije v zvezi s člani ostanejo zaupne.

2.   Države članice zagotovijo, da lahko pristojni organ do informacij v zvezi s članstvom v neprofitnih organizacijah, ko gre za fizične osebe, dostopa le, kadar je to potrebno za preiskavo kaznivih dejanj, za katera je najvišja predpisana zaporna kazen najmanj enega leta, in na podlagi odločitve neodvisnega sodišča.

Člen 26

Zaupne in občutljive informacije

1.   Države članice zagotovijo, da nacionalni zakoni in drugi predpisi ne določajo, da morajo neprofitne organizacije, ki so ustanovljene, registrirane ali dejavne na njihovem ozemlju, javno razkriti zaupne in občutljive podatke, kot so osebni podatki osebja organizacije, prostovoljcev, članov, ustanoviteljev ali donatorjev.

2.   Države članice zagotovijo, da imajo neprofitne organizacije, ki so ustanovljene, registrirane ali dejavne na njihovem ozemlju, dostop do učinkovitih pravnih sredstev za preprečitev nezakonitega pridobivanja, uporabe ali razkritja njihovih zaupnih ali občutljivih podatkov ali za pridobitev odškodnine, kadar se to zgodi.

3.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se zaščita pred nezakonitim pridobivanjem, uporabo ali razkritjem zaupnih ali občutljivih informacij neprofitnih organizacij v skladu s tem členom uporablja v zvezi z inšpekcijskimi pregledi, revizijami in drugimi nadzornimi dejavnostmi, ki jih izvajajo pristojni organi.

Člen 27

Nadzor

Države članice zagotovijo, da neprofitne organizacije niso predmet neupravičenega in nesorazmernega nadzora, zlasti ne njihovo delovanje ali komuniciranje oziroma delovanje in komuniciranje ustanoviteljev organizacije, članov njenih organov upravljanja, drugih članov, osebja, prostovoljcev, donatorjev ali drugih zasebnih strani v zvezi z organizacijo, razen če je to upravičeno na podlagi javne varnosti.

Poglavje VII

Poglavje VII

Končne določbe

Končne določbe

Člen 28

Ugodnejša obravnava in klavzula o prepovedi poslabšanja položaja

1.   Države članice lahko uvedejo ali ohranijo določbe, na podlagi katerih se ugodneje obravnavajo neprofitne organizacije, ki so ustanovljene, registrirane ali dejavne na njihovem ozemlju, od tega, kar določa ta direktiva.

2.   Izvajanje te direktive ni podlaga za znižanje ravni varstva pred diskriminacijo, ki je na področju, urejenem s to direktivo, že zagotovljeno z nacionalnim pravom, pravom Unije ali mednarodnim pravom, tudi v zvezi s temeljnimi pravicami.

Člen 29

Prenos

1.   Države članice sprejmejo in objavijo predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do ... [eno leto po datumu začetka veljavnosti te direktive]. O tem takoj obvestijo Komisijo.

2.   Države članice se o prenosu in izvajanju določb te direktive pravočasno, pregledno in smiselno posvetujejo z neprofitnimi organizacijami, ki so že ustanovljene, registrirane ali dejavne na njihovem ozemlju.

Člen 30

Poročilo, ocena in pregled

1.   Države članice Komisiji predložijo vse ustrezne informacije o izvajanju in uporabi te direktive. Komisija na podlagi predloženih informacij Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju in uporabi te direktive najpozneje tri leta po roku za njen prenos.

2.   Komisija najpozneje v treh letih po roku za prenos te direktive in ob upoštevanju poročila, predloženega v skladu z odstavkom 1, Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem oceni učinek nacionalnega prava za prenos te direktive. V poročilu oceni način delovanja te direktive in preuči potrebo po dodatnih ukrepih, po potrebi tudi spremembe za nadaljnjo harmonizacijo nacionalnega prava, ki se nanaša na neprofitne organizacije.

3.   Komisija poročili iz odstavkov 1 in 2 objavi in poskrbi, da sta enostavno dostopni.

Člen 31

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 18. junija 2020, Komisija proti Madžarski, C-78/18, ECLI:EU:C:2020:476.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 2157/2001 z dne 8. oktobra 2001 o statutu evropske družbe (SE) (UL L 294, 10.11.2001, str. 1).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 1435/2003 z dne 22. julija 2003 o statutu evropske zadruge (SCE) (UL L 207, 18.8.2003, str. 1).

3

(4)  Uredba (EU, Euratom) št. 1141/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij (UL L 317, 4.11.2014, str. 1).

4

(5)  Uredba (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) (UL L 210, 31.7.2006, str. 19).

5

(6)  Uredba Sveta (EGS) št. 2137/85 z dne 25. julija 1985 o Evropskem gospodarskem interesnem združenju (EGIZ) (UL L 199, 31.7.1985, str. 1).

6

(7)  Uredba Sveta (ES) št. 168/2007 z dne 15. februarja 2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (UL L 53, 22.2.2007, str. 1).

7

(8)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

8

(9)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

9

(10)  Direktiva 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS ter razveljavitvi Direktive Sveta 84/253/EGS (UL L 157, 9.6.2006, str. 87).

10

(11)  Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (Besedilo velja za EGP)(UL L 182, 29.6.2013, str. 19).

11

(12)  https://cordis.europa.eu/project/id/613034/reporting

12

(13)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, Evropska filantropija: še neizkoriščen potencial, SOC/611.

13

(14)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

14

(15)  Sodba Sodišča z dne 18. junija 2020, Evropska komisija proti Madžarski, C-78/18, ECLI:EU:C:2020:476.

15

(16)  Stauffer:C-386/04 Centro di Musicologia Walter Stauffer/Finanzamt München für Körperschaften [2006] ECR I-8203; Hein-Persche: C-318/07, Hein Persche/Finanzamt Lüdenscheid, ECR I-359, in Missionswerk: C-25/10 Missionswerk Werner Heukelbach eV/Belgien [2011] 2 C.M.L.R. 35.

16

(17)  Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (UL L 376, 27.12.2006, str. 36).

17

(18)  Uredba (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu in o razveljavitvi Direktive 1999/93/ES (UL L 257, 28.8.2014, str. 73).

18

(19)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

19

---

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/265 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/265

---

P9_TA(2022)0045

Krepitev vloge mladih v Evropi: zaposlovanje in socialno okrevanje po pandemiji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o krepitvi vloge mladih v Evropi: zaposlovanje in socialno okrevanje po pandemiji (2021/2952(RSP))

(2022/C 342/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3 in 5(3) Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3 in 5(3) Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju člena 166 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 166 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 14, 15, 32 in 34 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 14, 15, 32 in 34 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načel 1, 3 in 4, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načel 1, 3 in 4,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov (v nadaljnjem besedilu: konvencija), ki je začela veljati 21. januarja 2011 v skladu s Sklepom Sveta št. 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (1), ki so jo podpisale in ratificirale EU in vse njene države članice, ter zlasti njenega člena 27 o delu in zaposlovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov (v nadaljnjem besedilu: konvencija), ki je začela veljati 21. januarja 2011 v skladu s Sklepom Sveta št. 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (1), ki so jo podpisale in ratificirale EU in vse njene države članice, ter zlasti njenega člena 27 o delu in zaposlovanju,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2020 o jamstvu za mlade (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2020 o jamstvu za mlade (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2021 o vplivu COVID-19 na mlade in šport (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2021 o vplivu COVID-19 na mlade in šport (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2021 o pravici Parlamenta do obveščenosti v zvezi s tekočo oceno nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2021 o pravici Parlamenta do obveščenosti v zvezi s tekočo oceno nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o močni socialni Evropi za pravičen prehod, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o močni socialni Evropi za pravičen prehod,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2019 o večletnem finančnem okviru 2021–2027 in lastnih sredstvih: čas je za izpolnitev pričakovanj državljanov (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2019 o večletnem finančnem okviru 2021–2027 in lastnih sredstvih: čas je za izpolnitev pričakovanj državljanov (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. junija 2021 o stališčih Parlamenta o oceni nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, ki jo opravljata Komisija in Svet (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. junija 2021 o stališčih Parlamenta o oceni nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, ki jo opravljata Komisija in Svet (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. aprila 2021 o evropskem jamstvu za otroke (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. aprila 2021 o evropskem jamstvu za otroke (8),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 8. junija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 8. junija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) (9),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (10),

| — | ob upoštevanju poročila Mednarodne organizacije dela z dne 21. oktobra 2021 o zaposlovanju mladih v času COVID-19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mednarodne organizacije dela z dne 21. oktobra 2021 o zaposlovanju mladih v času COVID-19,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske prireditve za mlade 2021 o zamislih mladih za konferenco o prihodnosti Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske prireditve za mlade 2021 o zamislih mladih za konferenco o prihodnosti Evrope,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o evropskem letu mladih 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o evropskem letu mladih 2022,

| — | ob upoštevanju poročila Eurofunda z dne 9. novembra 2021 o vplivu pandemije COVID-19 na mlade v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Eurofunda z dne 9. novembra 2021 o vplivu pandemije COVID-19 na mlade v EU,

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega mladinskega foruma z dne 17. junija 2021 z naslovom „Beyond Lockdown: the ‚pandemic scar‘ on young people“ (Onkraj zapore: brazgotine, ki jih bo na mladih pustila pandemija) (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega mladinskega foruma z dne 17. junija 2021 z naslovom „Beyond Lockdown: the ‚pandemic scar‘ on young people“ (Onkraj zapore: brazgotine, ki jih bo na mladih pustila pandemija) (11),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine: strategija Evropske unije za mlade za obdobje 2019–2027 (12), zlasti tistega dela o evropskih ciljih mladih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine: strategija Evropske unije za mlade za obdobje 2019–2027 (12), zlasti tistega dela o evropskih ciljih mladih,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 12. oktobra 2021 o razvoju na področju zaposlovanja in socialnih zadev v Evropi z naslovom Towards a strong social Europe in the aftermath of the COVID-19 crisis: Reducing disparities and addressing distributional impacts (Za močno socialno Evropo po krizi zaradi COVID-19: zmanjšanje razlik in obravnavanje distribucijskih učinkov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 12. oktobra 2021 o razvoju na področju zaposlovanja in socialnih zadev v Evropi z naslovom Towards a strong social Europe in the aftermath of the COVID-19 crisis: Reducing disparities and addressing distributional impacts (Za močno socialno Evropo po krizi zaradi COVID-19: zmanjšanje razlik in obravnavanje distribucijskih učinkov),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 30. oktobra 2020 z naslovom „Most do delovnih mest – okrepitev jamstva za mlade“ (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 30. oktobra 2020 z naslovom „Most do delovnih mest – okrepitev jamstva za mlade“ (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2021 o položaju umetnikov in okrevanju kulturnega sektorja v EU (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2021 o položaju umetnikov in okrevanju kulturnega sektorja v EU (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. februarja 2021 o Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. februarja 2021 o Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 o poštenih delovnih pogojih, pravicah in socialni zaščiti za platformne delavce – nove oblike zaposlovanja, povezane z digitalnim razvojem (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 o poštenih delovnih pogojih, pravicah in socialni zaščiti za platformne delavce – nove oblike zaposlovanja, povezane z digitalnim razvojem (16),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske prireditve za mlade 2021 o zamislih mladih za Konferenco o prihodnosti Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske prireditve za mlade 2021 o zamislih mladih za Konferenco o prihodnosti Evrope,

| — | ob upoštevanju vprašanj Svetu in Komisiji v zvezi z opolnomočenjem mladih v Evropi: zaposlovanje po pandemiji in socialno okrevanje (O-000075 – B9-0002/2022 in O-000077 – B9-0003/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj Svetu in Komisiji v zvezi z opolnomočenjem mladih v Evropi: zaposlovanje po pandemiji in socialno okrevanje (O-000075 – B9-0002/2022 in O-000077 – B9-0003/2022),

| — | ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| A. | ker so posledice pandemije COVID-19 uničujoče za zaposlenost in socialni položaj mladih v Evropi, saj izginjajo priložnosti za osebni razvoj ali pa so začasno ustavljene, stopnja njihove zaposlenosti se znižuje, število mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET), pa se ustrezno povečuje; ker se je osebni dohodek mladih znatno zmanjšal, tveganje revščine in socialne izključenosti pa se je povečalo; ker so njihove možnosti za prihodnjo vključitev na trg dela ogrožene; ker je treba nemudoma ukrepati, če želimo izboljšati prihodnost in blaginjo mladih; ker je stopnja brezposelnosti mladih 15,9 % in je 2,5-krat višja od splošne stopnje brezposelnosti; |
| --- | --- |

A.

ker so posledice pandemije COVID-19 uničujoče za zaposlenost in socialni položaj mladih v Evropi, saj izginjajo priložnosti za osebni razvoj ali pa so začasno ustavljene, stopnja njihove zaposlenosti se znižuje, število mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET), pa se ustrezno povečuje; ker se je osebni dohodek mladih znatno zmanjšal, tveganje revščine in socialne izključenosti pa se je povečalo; ker so njihove možnosti za prihodnjo vključitev na trg dela ogrožene; ker je treba nemudoma ukrepati, če želimo izboljšati prihodnost in blaginjo mladih; ker je stopnja brezposelnosti mladih 15,9 % in je 2,5-krat višja od splošne stopnje brezposelnosti;

| B. | ker naj bi se zaradi pandemije COVID-19 povečala stopnja revščine; ker je v državah, ki jih je finančna kriza v obdobju 2007–2008 posebej hudo prizadela, ponovno nadpovprečno narasla brezposelnost mladih; ker ti dogodki bolj ogrožajo ženske, mlade, starejše, invalide in velike družine; ker gospodarska napoved Komisije za jesen 2022 vsebuje obetajoče podatke, saj naj bi se brezposelnost zmanjšala, trgi dela pa naj bi v letu 2022 okrevali na ravni pred pandemijo; ker kriza še naprej vpliva zlasti na mlade; ker se je število mladih delavcev v primerjavi s prvim četrtletjem leta 2021 zmanjšalo in ker naj bi v letih 2022 in 2023 ustvarili 3,4 milijona delovnih mest (17), pri čemer je nujno treba zagotoviti, da bodo mladi izkoristili te nove zaposlitvene priložnosti; ker mora vedno več mladih živeti pri starših, da bi se tako zaščitili pred revščino; ker 29 % trigeneracijskih gospodinjstev grozi revščina, 13 % pa jih je resno prikrajšanih; |
| --- | --- |

B.

ker naj bi se zaradi pandemije COVID-19 povečala stopnja revščine; ker je v državah, ki jih je finančna kriza v obdobju 2007–2008 posebej hudo prizadela, ponovno nadpovprečno narasla brezposelnost mladih; ker ti dogodki bolj ogrožajo ženske, mlade, starejše, invalide in velike družine; ker gospodarska napoved Komisije za jesen 2022 vsebuje obetajoče podatke, saj naj bi se brezposelnost zmanjšala, trgi dela pa naj bi v letu 2022 okrevali na ravni pred pandemijo; ker kriza še naprej vpliva zlasti na mlade; ker se je število mladih delavcev v primerjavi s prvim četrtletjem leta 2021 zmanjšalo in ker naj bi v letih 2022 in 2023 ustvarili 3,4 milijona delovnih mest (17), pri čemer je nujno treba zagotoviti, da bodo mladi izkoristili te nove zaposlitvene priložnosti; ker mora vedno več mladih živeti pri starših, da bi se tako zaščitili pred revščino; ker 29 % trigeneracijskih gospodinjstev grozi revščina, 13 % pa jih je resno prikrajšanih;

| C. | ker grozdi držav iz dobe pred pandemijo COVID-19 še naprej ostajajo, tudi kar zadeva stopnje NEET; |
| --- | --- |

C.

ker grozdi držav iz dobe pred pandemijo COVID-19 še naprej ostajajo, tudi kar zadeva stopnje NEET;

| D. | ker so bile leta 2020 stopnje NEET med ženskami povprečno 1,3-krat višje kot stopnje NEET med moškimi; ker je razlika med stopnjami NEET med moškimi in ženskami še posebej visoka v vzhodnoevropskih državah zaradi družinskih obveznosti; ker se verjetnost, da bo oseba postala del populacije NEET, še vedno zmanjšuje z višjo stopnjo izobrazbe; ker so v južnih in sredozemskih državah deleži dolgotrajno brezposelnih in razočaranih delavcev višji v skupini NEET; |
| --- | --- |

D.

ker so bile leta 2020 stopnje NEET med ženskami povprečno 1,3-krat višje kot stopnje NEET med moškimi; ker je razlika med stopnjami NEET med moškimi in ženskami še posebej visoka v vzhodnoevropskih državah zaradi družinskih obveznosti; ker se verjetnost, da bo oseba postala del populacije NEET, še vedno zmanjšuje z višjo stopnjo izobrazbe; ker so v južnih in sredozemskih državah deleži dolgotrajno brezposelnih in razočaranih delavcev višji v skupini NEET;

| E. | ker trajnostna gospodarska in socialna blaginja v Evropi temeljita na mladih, ki so v skladu z evropsko strategijo za mlade in z okrepljenim jamstvom za mlade ključna prednostna naloga EU, zato je treba sprejeti prednostne ukrepe za njihovo podporo, zaščito, usmerjanje in vključevanje ter ustvarjanje priložnosti; |
| --- | --- |

E.

ker trajnostna gospodarska in socialna blaginja v Evropi temeljita na mladih, ki so v skladu z evropsko strategijo za mlade in z okrepljenim jamstvom za mlade ključna prednostna naloga EU, zato je treba sprejeti prednostne ukrepe za njihovo podporo, zaščito, usmerjanje in vključevanje ter ustvarjanje priložnosti;

| F. | ker je v starostni skupini 15–24, zlasti med ženskami, zaposlitev zaradi pandemije COVID-19 izgubilo več ljudi kot v starosti skupini 25–29; ker je mlade prizadelo zlasti to, da se je bolj skrajšal delovni čas kot pa se je zmanjšala zaposlenost v celoti; ker število brezposelnih odraža samo majhen delež delovnih mest, ki so bila izgubljena v krizi zaradi COVID-19, saj številni mladi, ki so izgubili delo, niso bili upravičeni do nadomestil za brezposelnost ali druge dohodkovne podpore; |
| --- | --- |

F.

ker je v starostni skupini 15–24, zlasti med ženskami, zaposlitev zaradi pandemije COVID-19 izgubilo več ljudi kot v starosti skupini 25–29; ker je mlade prizadelo zlasti to, da se je bolj skrajšal delovni čas kot pa se je zmanjšala zaposlenost v celoti; ker število brezposelnih odraža samo majhen delež delovnih mest, ki so bila izgubljena v krizi zaradi COVID-19, saj številni mladi, ki so izgubili delo, niso bili upravičeni do nadomestil za brezposelnost ali druge dohodkovne podpore;

| G. | ker je izboljšanje državljanske udeležbe mladih cilj evropske strategije za mlade (za obdobje 2019–2027); |
| --- | --- |

G.

ker je izboljšanje državljanske udeležbe mladih cilj evropske strategije za mlade (za obdobje 2019–2027);

| H. | ker so stopnje nestandardnega dela med mladimi zelo visoke, saj je 43,8 % mladih v EU zaposlenih za določen čas; |
| --- | --- |

H.

ker so stopnje nestandardnega dela med mladimi zelo visoke, saj je 43,8 % mladih v EU zaposlenih za določen čas;

| I. | ker je predsednica Komisije Ursula von der Leyen septembra 2021 predstavila predlog, da bo leto 2022 razglašeno za evropsko leto mladih, kar bi bila priložnost za razmislek o perspektivah mladih v Evropi ter poudarek na evropskih, nacionalnih, regionalnih in lokalnih politikah ter zakonodajnih predlogih, ki ustvarjajo priložnosti za mlade po vsej EU; ker bi moral biti ta predlog dejanska in učinkovita spodbuda za izboljšanje delovnih pogojev mladih v EU; |
| --- | --- |

I.

ker je predsednica Komisije Ursula von der Leyen septembra 2021 predstavila predlog, da bo leto 2022 razglašeno za evropsko leto mladih, kar bi bila priložnost za razmislek o perspektivah mladih v Evropi ter poudarek na evropskih, nacionalnih, regionalnih in lokalnih politikah ter zakonodajnih predlogih, ki ustvarjajo priložnosti za mlade po vsej EU; ker bi moral biti ta predlog dejanska in učinkovita spodbuda za izboljšanje delovnih pogojev mladih v EU;

| J. | ker se je duševno zdravje mladih med pandemijo znatno poslabšalo, težave, povezane z duševnim zdravjem, pa so se v številnih državah članicah podvojile v primerjavi z ravnjo pred krizo; ker je 64 % mladim v starostni skupini od 18 do 34 let spomladi 2021 grozila depresija, delno zaradi pomanjkanja dolgoročnih možnosti na področju zaposlitve, financ in izobraževanja, pa tudi zaradi osamljenosti in družbene izolacije; ker ima v Evropi devet milijonov mladostnikov (starih od 10 do 19 let) duševne motnje, pri čemer gre v več kot polovici primerov za tesnobo in depresijo; ker je vse slabše duševno zdravje tudi posledica prekinitev dostopa do storitev za duševno zdravje in povečane delovne obremenitve ter krize na trgu dela, ki je nesorazmerno prizadela mlade; ker ima 19 % fantov, starih od 15 do 19 let, v EU in več kot 16 % deklet v tej starostni skupini duševne motnje; ker je samomor drugi najpogostejši vzrok smrti med mladimi v Evropi; |
| --- | --- |

J.

ker se je duševno zdravje mladih med pandemijo znatno poslabšalo, težave, povezane z duševnim zdravjem, pa so se v številnih državah članicah podvojile v primerjavi z ravnjo pred krizo; ker je 64 % mladim v starostni skupini od 18 do 34 let spomladi 2021 grozila depresija, delno zaradi pomanjkanja dolgoročnih možnosti na področju zaposlitve, financ in izobraževanja, pa tudi zaradi osamljenosti in družbene izolacije; ker ima v Evropi devet milijonov mladostnikov (starih od 10 do 19 let) duševne motnje, pri čemer gre v več kot polovici primerov za tesnobo in depresijo; ker je vse slabše duševno zdravje tudi posledica prekinitev dostopa do storitev za duševno zdravje in povečane delovne obremenitve ter krize na trgu dela, ki je nesorazmerno prizadela mlade; ker ima 19 % fantov, starih od 15 do 19 let, v EU in več kot 16 % deklet v tej starostni skupini duševne motnje; ker je samomor drugi najpogostejši vzrok smrti med mladimi v Evropi;

| K. | ker je pri otrocih, ki odraščajo v pomanjkanju in negotovih družinskih razmerah, verjetneje, da bosta imeli revščina in socialna izključenost daljnosežne posledice za njihov razvoj in kasneje v odraslem življenju, ti otroci pa tudi pogosteje nimajo dostopa do ustreznih znanj in veščin ter imajo bolj omejene možnosti za zaposlitev, s čimer se širi začarani krog medgeneracijske revščine; ker ima lahko Unija ključno vlogo v splošnem boju proti revščini in socialni izključenosti otrok; ker je cilj evropskega jamstva za otroke preprečiti revščino in socialno izključenost ter se boriti proti njima z zagotavljanjem brezplačnega in učinkovitega dostopa do ključnih storitev, kot so predšolska vzgoja in izobraževanje, izobraževalne in šolske dejavnosti, zdravstveno varstvo, zdrava prehrana ter najmanj en zdrav obrok na vsak šolski dan in ustrezne nastanitve za vse otroke; |
| --- | --- |

K.

ker je pri otrocih, ki odraščajo v pomanjkanju in negotovih družinskih razmerah, verjetneje, da bosta imeli revščina in socialna izključenost daljnosežne posledice za njihov razvoj in kasneje v odraslem življenju, ti otroci pa tudi pogosteje nimajo dostopa do ustreznih znanj in veščin ter imajo bolj omejene možnosti za zaposlitev, s čimer se širi začarani krog medgeneracijske revščine; ker ima lahko Unija ključno vlogo v splošnem boju proti revščini in socialni izključenosti otrok; ker je cilj evropskega jamstva za otroke preprečiti revščino in socialno izključenost ter se boriti proti njima z zagotavljanjem brezplačnega in učinkovitega dostopa do ključnih storitev, kot so predšolska vzgoja in izobraževanje, izobraževalne in šolske dejavnosti, zdravstveno varstvo, zdrava prehrana ter najmanj en zdrav obrok na vsak šolski dan in ustrezne nastanitve za vse otroke;

| L. | ker je v svetovni raziskavi pod vodstvom Univerze v Bathu, ki je bila izvedena v 10 državah in objavljena septembra 2021, skoraj 60 % mladih izjavilo, da so zelo zaskrbljeni ali izjemno zaskrbljeni zaradi podnebne krize, več kot 45 % vprašanih pa je izjavilo, da njihovi občutki v zvezi s podnebjem vplivajo na njihovo vsakodnevno življenje, tri četrtine vprašanih pa je dejalo, da se jim zdi prihodnost strašljiva; ker se je 83 % vprašanih strinjalo, da nismo poskrbeli za planet, 65 % pa jih je izjavilo, da vlade mlade puščajo na cedilu; |
| --- | --- |

L.

ker je v svetovni raziskavi pod vodstvom Univerze v Bathu, ki je bila izvedena v 10 državah in objavljena septembra 2021, skoraj 60 % mladih izjavilo, da so zelo zaskrbljeni ali izjemno zaskrbljeni zaradi podnebne krize, več kot 45 % vprašanih pa je izjavilo, da njihovi občutki v zvezi s podnebjem vplivajo na njihovo vsakodnevno življenje, tri četrtine vprašanih pa je dejalo, da se jim zdi prihodnost strašljiva; ker se je 83 % vprašanih strinjalo, da nismo poskrbeli za planet, 65 % pa jih je izjavilo, da vlade mlade puščajo na cedilu;

| M. | ker državljanska udeležba prinaša dokazane koristi za dobro počutje posameznikov, saj jim razširja socialno mrežo, zagotavlja priložnosti za ekonomsko, socialno in telesno dejavnost ter zmanjšuje tveganje razvoja duševnih motenj; |
| --- | --- |

M.

ker državljanska udeležba prinaša dokazane koristi za dobro počutje posameznikov, saj jim razširja socialno mrežo, zagotavlja priložnosti za ekonomsko, socialno in telesno dejavnost ter zmanjšuje tveganje razvoja duševnih motenj;

| N. | ker bo zaradi posledic pandemije cela generacija mladih umetnikov in kulturnih delavcev težko našla svoje mesto v družbi; ker imajo umetniki ter kulturni in ustvarjalni delavci običajno netipične delovne vzorce in pogosto ne uživajo ustrezne socialne varnosti, zlasti v čezmejnih okoliščinah, zato pogosto niso vključeni v sisteme plačevanja pokojnin, zdravstvenega zavarovanja ter nadomestil za brezposelnost; ker je položaj samozaposlenih umetnikov ter kulturnih in ustvarjalnih delavcev na trgu dela dodatno omajan zato, ker nimajo možnosti kolektivnih pogajanj, kar vodi v pomanjkanje ustrezne socialne zaščite; |
| --- | --- |

N.

ker bo zaradi posledic pandemije cela generacija mladih umetnikov in kulturnih delavcev težko našla svoje mesto v družbi; ker imajo umetniki ter kulturni in ustvarjalni delavci običajno netipične delovne vzorce in pogosto ne uživajo ustrezne socialne varnosti, zlasti v čezmejnih okoliščinah, zato pogosto niso vključeni v sisteme plačevanja pokojnin, zdravstvenega zavarovanja ter nadomestil za brezposelnost; ker je položaj samozaposlenih umetnikov ter kulturnih in ustvarjalnih delavcev na trgu dela dodatno omajan zato, ker nimajo možnosti kolektivnih pogajanj, kar vodi v pomanjkanje ustrezne socialne zaščite;

| O. | ker umetniki in kulturni delavci, ki so pripadniki manjšin, vključno z ženskami, mladimi, predstavniki rasnih, etničnih in geografskih manjšin, osebami z občutljivim socialno-ekonomskim ozadjem, invalidi in osebami LGBTIQ+, težje dostopajo do umetniških in kulturnih poklicev in jih posledice pandemije najbolj prizadenejo; |
| --- | --- |

O.

ker umetniki in kulturni delavci, ki so pripadniki manjšin, vključno z ženskami, mladimi, predstavniki rasnih, etničnih in geografskih manjšin, osebami z občutljivim socialno-ekonomskim ozadjem, invalidi in osebami LGBTIQ+, težje dostopajo do umetniških in kulturnih poklicev in jih posledice pandemije najbolj prizadenejo;

| P. | ker je Evropski socialni sklad plus (ESS+) glavni evropski sklad, namenjen izboljšanju dostopa mladih do zaposlitve, spodbujanju enakopravnega dostopa do kakovostnega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja ter dokončanja takega izobraževanja in usposabljanja prek splošnega izobraževanja in poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter do terciarne ravni, vključno s spodbujanjem vseživljenjskega učenja in olajševanjem učne mobilnosti, pa tudi spodbujanju socialnega vključevanja mladih, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, vključno z najbolj prikrajšanimi mladimi; |
| --- | --- |

P.

ker je Evropski socialni sklad plus (ESS+) glavni evropski sklad, namenjen izboljšanju dostopa mladih do zaposlitve, spodbujanju enakopravnega dostopa do kakovostnega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja ter dokončanja takega izobraževanja in usposabljanja prek splošnega izobraževanja in poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter do terciarne ravni, vključno s spodbujanjem vseživljenjskega učenja in olajševanjem učne mobilnosti, pa tudi spodbujanju socialnega vključevanja mladih, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, vključno z najbolj prikrajšanimi mladimi;

| Q. | ker je osrednji del evropskega instrumenta za okrevanje (Next Generation EU) zgodovinski instrument EU, ki državam članicam z reformami in naložbami v šestih stebrih, od katerih je eden namenjen reformam in naložbam v otroke in mlade, pomaga blažiti gospodarske in socialne posledice pandemije COVID-19; |
| --- | --- |

Q.

ker je osrednji del evropskega instrumenta za okrevanje (Next Generation EU) zgodovinski instrument EU, ki državam članicam z reformami in naložbami v šestih stebrih, od katerih je eden namenjen reformam in naložbam v otroke in mlade, pomaga blažiti gospodarske in socialne posledice pandemije COVID-19;

| R. | ker z vključenostjo mladih na trg dela in v družbo govorimo o njihovem enakopravnem dostopu do kakovostne, stabilne in dobro plačane zaposlitve, dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj in ustrezne prehrane, kakovostne zdravstvene in preventivne nege, vključno z varstvom duševnega zdravja in minimalnih standardov digitalne infrastrukture; ker so pobude za izobraževanje ter razvoj znanj in spretnosti, prostovoljstvo, kakovostne prakse in programi za vseživljenjsko učenje bistveni za zagotavljanje enakih možnosti in dostopa do trga dela, hkrati pa mladim omogočajo, da samozavestno začnejo svoje odraslo življenje; |
| --- | --- |

R.

ker z vključenostjo mladih na trg dela in v družbo govorimo o njihovem enakopravnem dostopu do kakovostne, stabilne in dobro plačane zaposlitve, dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj in ustrezne prehrane, kakovostne zdravstvene in preventivne nege, vključno z varstvom duševnega zdravja in minimalnih standardov digitalne infrastrukture; ker so pobude za izobraževanje ter razvoj znanj in spretnosti, prostovoljstvo, kakovostne prakse in programi za vseživljenjsko učenje bistveni za zagotavljanje enakih možnosti in dostopa do trga dela, hkrati pa mladim omogočajo, da samozavestno začnejo svoje odraslo življenje;

| S. | ker je prejšnja finančna kriza pokazala, da je treba mladim zagotoviti kakovostna pripravništva in delovna mesta, ki bodo temeljila na pisnih pogodbah in dostojnih delovnih pogojih, vključno z zajamčeno plačo, poklicnim svetovanjem in usmerjanjem ter nadaljnjim usposabljanjem, sicer obstaja velika nevarnost, da bodo mladi ponovno prisiljeni sprejeti prekarno zaposlitev, zapustiti svojo državo, da bi našli službo, ali pa se večkrat vključiti v izobraževanje ali usposabljanje, čeprav iščejo stalno zaposlitev s polnim delovnim časom; |
| --- | --- |

S.

ker je prejšnja finančna kriza pokazala, da je treba mladim zagotoviti kakovostna pripravništva in delovna mesta, ki bodo temeljila na pisnih pogodbah in dostojnih delovnih pogojih, vključno z zajamčeno plačo, poklicnim svetovanjem in usmerjanjem ter nadaljnjim usposabljanjem, sicer obstaja velika nevarnost, da bodo mladi ponovno prisiljeni sprejeti prekarno zaposlitev, zapustiti svojo državo, da bi našli službo, ali pa se večkrat vključiti v izobraževanje ali usposabljanje, čeprav iščejo stalno zaposlitev s polnim delovnim časom;

| T. | ker je znano, da naložbe v mlade, zlasti tiste s socialnim učinkom, pozitivno vplivajo na zaposlovanje in udeležbo mladih v družbi ter zagotavljajo izmerljivo socialno in finančno donosnost naložb, spodbujajo gospodarski razvoj in dosegajo socialne cilje, ker je treba obstoječa orodja in mehanizme izvajati, hkrati pa je treba razmisliti o novih instrumentih; |
| --- | --- |

T.

ker je znano, da naložbe v mlade, zlasti tiste s socialnim učinkom, pozitivno vplivajo na zaposlovanje in udeležbo mladih v družbi ter zagotavljajo izmerljivo socialno in finančno donosnost naložb, spodbujajo gospodarski razvoj in dosegajo socialne cilje, ker je treba obstoječa orodja in mehanizme izvajati, hkrati pa je treba razmisliti o novih instrumentih;

| U. | ker lahko razdrobljene politike o delu in socialnem vključevanju mladih vodijo v dvakratne stroške, usklajevanje med državami članicami in zadevnimi deležniki pa se šele razvija in ni stalnih struktur, ki bi lahko usklajevale različne akterje, kar najbolj povečale učinke, odpravile vrzeli v pokritosti ali spodbujale inovacije; |
| --- | --- |

U.

ker lahko razdrobljene politike o delu in socialnem vključevanju mladih vodijo v dvakratne stroške, usklajevanje med državami članicami in zadevnimi deležniki pa se šele razvija in ni stalnih struktur, ki bi lahko usklajevale različne akterje, kar najbolj povečale učinke, odpravile vrzeli v pokritosti ali spodbujale inovacije;

| V. | ker je treba z obstoječimi pobudami in politikami, kot so okrepljeno jamstvo za mlade, mladinski evropski dialog, Erasmus+ in evropska solidarnostna enota, ter novimi predlogi, kot so pobude ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve – Zastavi si cilj, nauči se, obvladaj, dosezi) v letu 2022 doseči mlade in obravnavati izzive, s katerimi se soočajo, kot je njihova brezposelnost; ker bi morale te pobude in politike vključevati aktivne in pasivne politike trga dela, učinkovit dostop do ukrepov socialnega vključevanja ter socialnih, zdravstvenih in stanovanjskih storitev za mlade; ker je Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja ugotovil, da niso vsa vajeništva in priložnosti za usposabljanje kakovostna ter da nimajo vsi vajenci pravic iz delovnega razmerja ali pravic iz socialnega varstva; ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 8. oktobra 2020 izrazil pomisleke glede kakovosti ponudb, ki so na voljo v okviru okrepljenega jamstva za mlade, in poudaril, da morajo biti pripravništva in zaposlitvene možnosti, ki jih zagotavljajo novi in obstoječi programi in pobude, plačane ter omejene po dolžini in številu, da mladi ne bodo ujeti v neskončnem krogu ponavljajočih se pripravništev in da se jih ne bo izkoriščalo kot poceni ali celo brezplačno delovno silo brez socialne zaščite in pokojninskih pravic; ker študije kažejo, da sedanja generacija mladih svojo prvo pravo zaposlitev najde v svojih zgodnjih tridesetih; |
| --- | --- |

V.

ker je treba z obstoječimi pobudami in politikami, kot so okrepljeno jamstvo za mlade, mladinski evropski dialog, Erasmus+ in evropska solidarnostna enota, ter novimi predlogi, kot so pobude ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve – Zastavi si cilj, nauči se, obvladaj, dosezi) v letu 2022 doseči mlade in obravnavati izzive, s katerimi se soočajo, kot je njihova brezposelnost; ker bi morale te pobude in politike vključevati aktivne in pasivne politike trga dela, učinkovit dostop do ukrepov socialnega vključevanja ter socialnih, zdravstvenih in stanovanjskih storitev za mlade; ker je Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja ugotovil, da niso vsa vajeništva in priložnosti za usposabljanje kakovostna ter da nimajo vsi vajenci pravic iz delovnega razmerja ali pravic iz socialnega varstva; ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 8. oktobra 2020 izrazil pomisleke glede kakovosti ponudb, ki so na voljo v okviru okrepljenega jamstva za mlade, in poudaril, da morajo biti pripravništva in zaposlitvene možnosti, ki jih zagotavljajo novi in obstoječi programi in pobude, plačane ter omejene po dolžini in številu, da mladi ne bodo ujeti v neskončnem krogu ponavljajočih se pripravništev in da se jih ne bo izkoriščalo kot poceni ali celo brezplačno delovno silo brez socialne zaščite in pokojninskih pravic; ker študije kažejo, da sedanja generacija mladih svojo prvo pravo zaposlitev najde v svojih zgodnjih tridesetih;

| W. | ker sta nenehni razvoj novih horizontalnih znanj in spretnosti mladih, kot so digitalne spretnosti, ter razvoj znanj in spretnosti z gospodarskim potencialom, kot so zelena ali podjetniška znanja in spretnosti, ključna za zdrav, vključujoč in v prihodnost usmerjen evropski trg dela in bi morala vsakemu mlademu Evropejcu zagotoviti dostop do kakovostne zaposlitve; ker enako velja za poklicno izobraževanje, poklicne spretnosti ter življenjske veščine; ker 40 % delodajalcev ne more najti ljudi s pravimi spretnostmi, da bi zapolnili prosta delovna mesta; ker mora EU odpraviti vse oblike neskladij med ponudbo znanj in spretnosti tet povpraševanjem po njih, da bi učinkovito izkoristila svoj človeški kapital; ker je brezposelnost mladih postala huda gospodarska in družbena težava v številnih državah EU (18); ker bi dostop do ustrezne digitalne infrastrukture in usposabljanja na področju digitalnih znanj in spretnosti moral biti na voljo vsem, da bi zapolnili vrzel med mladimi na področju digitalne pismenosti ter vsem zagotovili enake priložnosti v izobraževalnem sistemu in na trgu dela; ker so za zdravo življenje ter usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja mladih enako pomembna mehka znanja in spretnosti, kot so kritično mišljenje, skupinsko delo in medkulturne spretnosti; |
| --- | --- |

W.

ker sta nenehni razvoj novih horizontalnih znanj in spretnosti mladih, kot so digitalne spretnosti, ter razvoj znanj in spretnosti z gospodarskim potencialom, kot so zelena ali podjetniška znanja in spretnosti, ključna za zdrav, vključujoč in v prihodnost usmerjen evropski trg dela in bi morala vsakemu mlademu Evropejcu zagotoviti dostop do kakovostne zaposlitve; ker enako velja za poklicno izobraževanje, poklicne spretnosti ter življenjske veščine; ker 40 % delodajalcev ne more najti ljudi s pravimi spretnostmi, da bi zapolnili prosta delovna mesta; ker mora EU odpraviti vse oblike neskladij med ponudbo znanj in spretnosti tet povpraševanjem po njih, da bi učinkovito izkoristila svoj človeški kapital; ker je brezposelnost mladih postala huda gospodarska in družbena težava v številnih državah EU (18); ker bi dostop do ustrezne digitalne infrastrukture in usposabljanja na področju digitalnih znanj in spretnosti moral biti na voljo vsem, da bi zapolnili vrzel med mladimi na področju digitalne pismenosti ter vsem zagotovili enake priložnosti v izobraževalnem sistemu in na trgu dela; ker so za zdravo življenje ter usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja mladih enako pomembna mehka znanja in spretnosti, kot so kritično mišljenje, skupinsko delo in medkulturne spretnosti;

| X. | ker morajo biti mladi nujno vključeni v mladinsko delo, družbena gibanja, mladinske organizacije in socialno podjetništvo, če želimo priti do novih rešitev; ker je za izboljšanje prehoda iz izobraževanja na trg dela in zagotavljanje nadaljnjega dostopa do izpopolnjevanja in prekvalifikacije ter vseživljenjskega učenja za mlade potrebno sodelovanje zasebnih akterjev, podjetij in poslovnega sektorja; |
| --- | --- |

X.

ker morajo biti mladi nujno vključeni v mladinsko delo, družbena gibanja, mladinske organizacije in socialno podjetništvo, če želimo priti do novih rešitev; ker je za izboljšanje prehoda iz izobraževanja na trg dela in zagotavljanje nadaljnjega dostopa do izpopolnjevanja in prekvalifikacije ter vseživljenjskega učenja za mlade potrebno sodelovanje zasebnih akterjev, podjetij in poslovnega sektorja;

| Y. | ker je v EU problem diskriminacije mladih na splošno še vedno pereč, saj so mlade ženske in mladi iz ranljivih skupin pogosto diskriminirani na podlagi spola, etnične pripadnosti, kot na primer Romi, spolne usmerjenosti in identitete, invalidnosti ali socialno-ekonomskega ozadja in izpostavljeni veliko večjemu tveganju brezposelnosti, revščine zaposlenih in socialne izključenosti; |
| --- | --- |

Y.

ker je v EU problem diskriminacije mladih na splošno še vedno pereč, saj so mlade ženske in mladi iz ranljivih skupin pogosto diskriminirani na podlagi spola, etnične pripadnosti, kot na primer Romi, spolne usmerjenosti in identitete, invalidnosti ali socialno-ekonomskega ozadja in izpostavljeni veliko večjemu tveganju brezposelnosti, revščine zaposlenih in socialne izključenosti;

| Z. | ker si mladi v Evropi, njihovi predstavniki in organizacije ter sindikati dejavno prizadevajo za organiziranje smiselnega sodelovanja mladih in pripravo političnih priporočil z rešitvami, da bi izboljšali vključenost na trg dela in v družbo, vključno s sodelovanjem na Konferenci o prihodnosti Evrope; ker jih je treba obravnavati kot ključne partnerje pri sooblikovanju, izvedbi in ocenjevanju evropskega leta za mlade in po tem; |
| --- | --- |

Z.

ker si mladi v Evropi, njihovi predstavniki in organizacije ter sindikati dejavno prizadevajo za organiziranje smiselnega sodelovanja mladih in pripravo političnih priporočil z rešitvami, da bi izboljšali vključenost na trg dela in v družbo, vključno s sodelovanjem na Konferenci o prihodnosti Evrope; ker jih je treba obravnavati kot ključne partnerje pri sooblikovanju, izvedbi in ocenjevanju evropskega leta za mlade in po tem;

| AA. | ker so zaposlitvene priložnosti za številne omenjene skupine, zlasti mlade invalide in mlade iz romskih ali potujočih skupnosti, zelo omejene zaradi težav pri dostopu do kakovostnega izobraževanja, ki bi jih ustrezno pripravilo za sodoben trg dela; |
| --- | --- |

AA.

ker so zaposlitvene priložnosti za številne omenjene skupine, zlasti mlade invalide in mlade iz romskih ali potujočih skupnosti, zelo omejene zaradi težav pri dostopu do kakovostnega izobraževanja, ki bi jih ustrezno pripravilo za sodoben trg dela;

| AB. | ker so mladi ključni za okrevanje in razvoj vseh regij EU in zlasti najbolj oddaljenih regij; ker je v departmaju Mayotte polovica prebivalcev mlajših od 18 let, v Francoski Gvajani pa je polovica mlajših od 25 let; |
| --- | --- |

AB.

ker so mladi ključni za okrevanje in razvoj vseh regij EU in zlasti najbolj oddaljenih regij; ker je v departmaju Mayotte polovica prebivalcev mlajših od 18 let, v Francoski Gvajani pa je polovica mlajših od 25 let;

| AC. | ker je bila v letu 2016 tretjina upravljavcev kmetij v EU starih 65 let ali več in samo 11 % upravljavcev kmetij v EU so bili mladi kmetje, mlajši od 40 let; |
| --- | --- |

AC.

ker je bila v letu 2016 tretjina upravljavcev kmetij v EU starih 65 let ali več in samo 11 % upravljavcev kmetij v EU so bili mladi kmetje, mlajši od 40 let;

| AD. | ker so kmetijski sektor in kmetije v EU hrbtenica našega gospodarstva; ker je za zagotovitev prehranske varnosti in prispevanje k zelenemu prehodu ključnega pomena privabiti mlade v kmetijstvo; |
| --- | --- |

AD.

ker so kmetijski sektor in kmetije v EU hrbtenica našega gospodarstva; ker je za zagotovitev prehranske varnosti in prispevanje k zelenemu prehodu ključnega pomena privabiti mlade v kmetijstvo;

| AE. | ker odseljevanje s podeželja in beg mladih na mestna območja kažeta, da je treba najti rešitve ter razmisliti o kratko-, srednje- in dolgoročnih strategijah za zadržanje mladih na podeželju; |
| --- | --- |

AE.

ker odseljevanje s podeželja in beg mladih na mestna območja kažeta, da je treba najti rešitve ter razmisliti o kratko-, srednje- in dolgoročnih strategijah za zadržanje mladih na podeželju;

| AF. | ker je preveč mladim invalidom ponujeno delo samo v zaščiteni zaposlitvi, v nekaterih državah članicah pa jim ni ponujena enaka plača ali pravice delavcev kot posameznikom na odprtem trgu dela; |
| --- | --- |

AF.

ker je preveč mladim invalidom ponujeno delo samo v zaščiteni zaposlitvi, v nekaterih državah članicah pa jim ni ponujena enaka plača ali pravice delavcev kot posameznikom na odprtem trgu dela;

| AG. | ker poročilo o zamislih mladih za Konferenco o prihodnosti Evrope, ki je bilo pripravljeno med Evropsko prireditvijo za mlade 2021, ugotavlja, da:






  — | mladi zahtevajo podporo za usposabljanje in opolnomočenje strokovnjakov za duševno zdravje v šolah, |
| --- | --- | --- |

AG.

ker poročilo o zamislih mladih za Konferenco o prihodnosti Evrope, ki je bilo pripravljeno med Evropsko prireditvijo za mlade 2021, ugotavlja, da:

—

mladi zahtevajo podporo za usposabljanje in opolnomočenje strokovnjakov za duševno zdravje v šolah,

| — | bi morala biti brezposelnost mladih prednostna naloga EU in bi bilo treba odpraviti neplačana pripravništva ne glede na izobrazbo in socialni status; bi morale mladinske organizacije in delodajalci sodelovati, da bi dosegli mlade, ki bi lahko zgodaj opustili šolanje, in jim predstavili njihove možnosti; je poleg tega treba državam članicam pomagati vzpostaviti vajeništva za prosilce za azil, |
| --- | --- |

—

bi morala biti brezposelnost mladih prednostna naloga EU in bi bilo treba odpraviti neplačana pripravništva ne glede na izobrazbo in socialni status; bi morale mladinske organizacije in delodajalci sodelovati, da bi dosegli mlade, ki bi lahko zgodaj opustili šolanje, in jim predstavili njihove možnosti; je poleg tega treba državam članicam pomagati vzpostaviti vajeništva za prosilce za azil,

| — | nihče ne bi smel biti zapostavljen v digitalnem svetu in da je treba vse generacije naučiti, kako skrbno uporabljati svojo digitalno prisotnost; bi morala biti digitalna pismenost vključena v šolski učni načrt, |
| --- | --- |

—

nihče ne bi smel biti zapostavljen v digitalnem svetu in da je treba vse generacije naučiti, kako skrbno uporabljati svojo digitalno prisotnost; bi morala biti digitalna pismenost vključena v šolski učni načrt,

| — | bi EU morala nameniti več finančnih sredstev, da bi vsem mladim Evropejcem omogočila udeležbo v neformalnem izobraževanju in oblikovanje platforme, ki bo povezala učitelje v šolah in ponudnike storitev, ki lahko zagotovijo strokovno znanje o temah, pomembnih za sodobno življenje; |
| --- | --- |

—

bi EU morala nameniti več finančnih sredstev, da bi vsem mladim Evropejcem omogočila udeležbo v neformalnem izobraževanju in oblikovanje platforme, ki bo povezala učitelje v šolah in ponudnike storitev, ki lahko zagotovijo strokovno znanje o temah, pomembnih za sodobno življenje;

| 1. | pozdravlja, da je predsednica von der Leyen leto 2022 razglasila za evropsko leto mladih; meni, da bi moralo leto 2022 pomeniti dodaten zagon za pravilno in celovito izvajanje evropske strategije za mlade z ambicioznimi ukrepi za reševanje izzivov, s katerimi se soočajo mladi, predvsem negativnih učinkov sedanje pandemije COVID-19, ter konkretno izvajanje drugih obstoječih orodij, kot je okrepljeno jamstvo za mlade za boj proti brezposelnosti in socialnim posledicam pandemije; poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da bodo vse politike za mlade presečne in da bodo upoštevale raznolikost mladih po vsej Evropi in izzive, s katerimi se soočajo; meni, da bi evropsko leto mladih moralo prispevati k izvajanju načel 1 in 3 evropskega stebra socialnih pravic; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da so zaradi koronavirusne krize številni ljudje že ostali brez zaposlitve, zlasti mladi, ki imajo pogosteje prekarno zaposlitev, sklenjene pogodbe o zaposlitvi za določen čas ali krajši delovni čas in nimajo prihrankov; v zvezi s tem pozdravlja načrte Komisije za okrepitev jamstva za mlade ter poziva Komisijo in države članice, naj boj proti brezposelnosti mladih opredelijo kot prednostno nalogo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je zelo zaskrbljen zaradi visoke stopnje brezposelnosti mladih v več državah članicah in nestabilnosti pogodb o zaposlitvi mladih delavcev, zlasti v sektorjih, ki so močno prizadeti zaradi covida-19; poziva k okrepitvi jamstva za mlade, da bi se dolgotrajna brezposelnost in brezposelnost mladih do leta 2030 zmanjšali za vsaj 50 %, vključuje pa tudi merila za ustvarjanje kakovostnih delovnih mest v skladu s ciljem trajnostnega razvoja 8 iz agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030; meni, da mora okrepljeno jamstvo za mlade postati zavezujoče in vključujoče za vse države članice, vključno z aktivnimi ukrepi za mlade, ki dlje časa niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET), ter socialno in ekonomsko prikrajšane mlade, kot so mladi invalidi, mlade osebe LGBTIQ+ in mladi Romi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja vključitev duševnega zdravja kot ene od prednostnih nalog med cilje mladih, kot so opredeljeni v okviru evropskega leta mladih, in poziva Komisijo, naj ga prednostno obravnava tudi v prihodnji strategiji EU za oskrbo; poudarja, da je treba obravnavati povezanost socialno-ekonomskih dejavnikov, kot so brezposelnost, stanovanjska negotovost ter duševno zdravje in dobro počutje, da bi zagotovili celosten in dosleden pristop k duševnemu zdravju na ravni EU; poudarja, da negotovost glede prihodnosti, tudi zaradi posledic podnebnih sprememb, negativno vpliva na duševno zdravje mladih; zato poziva države članice, naj duševno zdravje vključijo med cilje za socialno-ekonomsko okrevanje EU po pandemiji in kot prednostno nalogo na področju zdravja pri delu, zlasti v izobraževalnem in delovnem okolju; poziva, naj bo varstvo duševnega zdravja dostopno in cenovno ugodno za vse starostne skupine, zlasti za mlade in otroke, ter naj se neenakosti na področju zdravja obravnavajo z zagotavljanjem ustrezne podpore ranljivim skupinam mladih; poziva Komisijo, naj izvede celovito študijo o različnih vzrokih psiholoških bolečin pri mladih v Evropi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da morajo imeti mladi ključno vlogo pri oblikovanju politik zaposlovanja in socialnih politik v Evropi; pozdravlja mladinski dialog EU, mladinsko delo in mladinske organizacije, ki EU približujejo mladim, pri čemer morajo udeležbi mladih slediti konkretne pobude odločevalcev; spodbuja promocijo načela soupravljanja pri razvoju politik, kjer so mladi in njihovi predstavniki vključeni v razvojni proces; poziva Komisijo, naj prizna pozitiven učinek tretjega sektorja, vključno z mladinskimi organizacijami, ter priložnosti za neformalno in priložnostno učenje, ki ga na primer ponujajo v okviru prostovoljnega dela in z udeležbo mladih, ter naj uradno prizna pridobljeno znanje in spretnosti, da bi se izboljšale možnosti mladih na trgu dela; pri zaposlovanju spodbuja priznavanje državljanske udeležbe kot zaslužno delovno izkušnjo; poziva Komisijo, naj razmisli o podpori projekta evropskih mladinskih prestolnic, s katerim bi nadaljevala projekt evropskega leta mladih; poziva Komisijo in države članice, naj pri predlaganju novih pobud upoštevajo mladinsko klavzulo o oceni učinka pobude na mlade na vseh področjih politike; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da morajo države članice še naprej dovolj sredstev iz ESS+ vlagati v ukrepe za zagotavljanje podpore pri zaposlovanju mladih; poudarja, da morajo države članice zato vsaj 15 % sredstev iz ESS+ nameniti ciljno usmerjenim ukrepom ter strukturnim reformam za zagotavljanje podpore pri kakovostnih zaposlitvah mladih; opozarja na potrebo po zavezujočem, učinkovitejšem in vključujočem jamstvu za mlade v okviru jasnih meril kakovosti, ki bo zagotavljalo plačano pripravništvo, vajeništvo in praktično usposabljanje za vse mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo; |
| --- | --- |

6.

Vlaganje v mlade

| 7. | poziva Komisijo in Svet, naj glede na strukturne težave v zvezi z brezposelnostjo mladih in revščino v celoti in kar najbolje izkoristita razpoložljiva sredstva v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027, brez poseganja v programe, ki so že vzpostavljeni v okviru ESS+; opozarja, da so zaradi teh težav še posebej prizadete najbolj oddaljene regije, ki zato potrebujejo posebno podporo; v zvezi s tem pozdravlja razpoložljivost sredstev v okviru evropskega instrumenta za okrevanje za ukrepe, namenjene otrokom in mladim, in pričakuje, da bodo ustvarila veliko priložnosti za mlade v Evropi; poziva k vključitvi socialnih partnerjev in mladinskih organizacij v spremljanje in ocenjevanje nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost; poziva države članice, naj zagotovijo, da bosta Sklad za pravični prehod in ESS+ podpirala celostne načrte na lokalni ravni, da bi pripomogli k izpopolnjevanju in prekvalifikaciji, zlasti za najranljivejše skupine, ki jih je prizadel prehod; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva države članice, naj zagotovijo dopolnjevanje med ukrepi iz mehanizma za okrevanje in odpornost, drugimi programi EU, kot sta okrepljeno jamstvo za mlade in evropsko jamstvo za otroke, in nacionalnimi naložbami ter ukrepi za spodbujanje znanja in spretnosti, izobraževanja, usposabljanja in vključevanja na trg dela v skladu z njihovimi potrebami in posebnimi nacionalnimi pogoji; poziva Komisijo, naj še naprej spremlja naložbe in porabo za prednostne naloge v zvezi z mladimi v okviru instrumenta Next GenerationEU, mehanizma za okrevanje in odpornost ter ESS+ ter naj v to spremljanje vključi Parlament; želi opomniti, da sklop za socialne naložbe ter znanja in spretnosti programa InvestEU spodbuja naložbe s socialnim učinkom; ugotavlja, da se vse več pozornosti namenja konceptu obveznic s socialnim učinkom in pogodbam z družbenimi učinki za mlade, pri čemer je v njihovo zasnovo in izvajanje vključen tudi zasebni sektor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja povečanje podpore za mlade kmete v naslednji skupni kmetijski politiki; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja razširjeno področje uporabe okrepljenega jamstva za mlade, tako da zajema starostno skupino od 15 do 29 let; opozarja, da bi okrepljeno jamstvo za mlade moralo zagotoviti dejanske zaposlitvene priložnosti, namesto pripravništev slabe kakovosti in neskončnega usposabljanja; |
| --- | --- |

10.

Vključevanje mladih na trg dela

| 11. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da jamstvo za mlade doslej ni v celoti doseglo svojih ciljev, in poziva k okrepitvi ukrepov, vključno s polnim izkoristkom priložnosti, ki jih ponuja ESS+, za spodbujanje zaposlovanja z aktivnim vključevanjem na trg dela in ustvarjanjem trajnostnih delovnih mest na začetni ravni, ki bodo mladim zagotovila dostop do socialne varnosti in pravičnega plačila; poziva Komisijo, naj od držav članic zahteva, da v okviru okrepljenega jamstva za mlade oblikujejo posodobljene sheme in uvedejo okvir z jasnimi in zavezujočimi standardi kakovosti za vse ponudbe v okviru pobud, da bi spodbudile pozitivne in trajnostne rezultate za mlade in njihov uspešen prehod na trg dela; poziva Komisijo in države članice, naj podjetja spodbudijo, da bodo imela dejavno vlogo pri okrepitvi jamstva za mlade; opozarja, da je eden od ciljev ESS+ spodbujanje uravnotežene udeležbe spolov na trgu dela, in sicer z ukrepi, ki bi med drugim zagotovili enake delovne pogoje, boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter dostop do otroškega varstva, vključno s predšolsko vzgojo in varstvom; opozarja tudi, da bi si ESS+ moral prizadevati tudi za zagotavljanje zdravega in dobro prilagojenega delovnega okolja, da bi se upoštevala tveganja za zdravje, povezana s spreminjajočimi se oblikami dela, in potrebe starajoče se delovne sile; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opozarja, da je partnerstvo z deležniki ključen element okrepljenega jamstva za mlade, vendar trenutno na ravni EU ni formalnega organa ali mehanizma za njihovo sodelovanje pri spremljanju in izvajanju shem v okviru jamstva za mlade; poziva Komisijo, naj prek Odbora za zaposlovanje spremlja izvajanje shem v okviru okrepljenega jamstva za mlade in mu redno poroča o izvajanju in rezultatih shem v okviru jamstva za mlade ter naj o tem obvešča Parlament; poziva Komisijo, naj ustanovi delovno skupino za izvajanje okrepljenega jamstva za mlade, v katerem bodo sodelovali ustrezni deležniki, vključno s partnerji iz civilne družbe, organizacijami mladih in socialnimi partnerji v okviru dela odbora EMCO, da bi spodbudili usklajevanje in izmenjavo dobrih praks med organi EU in držav članic ter partnerji civilne družbe in mladinskimi organizacijami, pa tudi redno ocenjevali njegov učinek in podali priporočila za izboljšave; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo javni zavodi za zaposlovanje prek evropske mreže javnih zavodov za zaposlovanje sodelovali z lokalnimi organi, izobraževalnim sektorjem, mladinskimi organizacijami in zasebnim sektorjem ter tako spodbujali kakovostno, stabilno in dobro plačano zaposlovanje in prilagojeno podporo za usposabljanje, iskanje zaposlitve in svetovanje za mlade, in jih spodbuja, naj javne zavode za zaposlovanje ustrezno opremijo, da bodo lahko zagotavljali vire in usposabljanje za ohranjanje duševnega zdravja kljub negotovim gospodarskim razmeram in izzivom pri iskanju zaposlitve; |
| --- | --- |

13.

| 14. | priporoča, naj se pri zaposlovanju nameni več pozornosti sistemom varstva duševnega zdravja, zlasti s poudarjanjem, da lahko kakovostno delo pozitivno prispeva k duševnemu okrevanju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva države članice, naj mladim omogočijo dostop do kakovostnega plačanega in vključujočega pripravništva in vajeništva; poziva k okrepitvi sistemov spremljanja, da bi mladim zagotovili ustrezne in kakovostne prve delovne izkušnje in priložnosti za izpopolnjevanje in pridobivanje novih kvalifikacij ali potrdil; obsoja prakso neplačanih pripravništev kot obliko izkoriščanja mladih delavcev in kršitev njihovih pravic ter poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju s Parlamentom in ob spoštovanju načela subsidiarnosti predlagajo skupni pravni okvir za zagotovitev pravičnega plačila pripravništev in vajeništev, da bi preprečili izkoriščevalske prakse; obsoja prakso pogodb brez zagotovljene minimalne delovne obveznosti in poziva države članice, naj zagotovijo podporo delodajalcem, ki nudijo pripravništva in vajeništva mladim invalidom; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj pregleda obstoječe evropske instrumente, kot sta okvir za kakovost pripravništev in evropski okvir za kakovostna in učinkovita vajeništva, ter vključi merila kakovosti ponudbe za mlade, vključno z načelom poštenega plačila pripravnikov in praktikantov, dostopom do socialne zaščite, trajnostnega zaposlovanja in socialnih pravic; |
| --- | --- |

16.

Mobilnost delovne sile ter znanja in spretnosti za prihodnost

| 17. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo nova pobuda ALMA mladim, zlasti tistim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, pomagala pri iskanju kakovostnega začasnega dela v drugih državah članicah; vztraja, da mora program ALMA izpolnjevati minimalne standarde kakovosti, s katerimi se spoštujejo pravice mladih delavcev, kot so pravično plačilo, dobri delovni pogoji in dostop do socialnega varstva; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da so digitalne spretnosti v 21. stoletju ključnega pomena za mlade in v vseh panogah, ter poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju z javnimi organi ter zasebnimi podjetji razmislijo o uvedbi stalnega, certificiranega in brezplačnega dostopa mladih do spletnih in fizičnih tečajev za digitalna znanja in spretnosti ter pismenost v vseh jezikih EU; poziva k vzpostavitvi prostorov za izmenjavo e-učenja in e-poučevanja; vztraja, da morajo EU in države članice razviti več programov, kot sta e-twinning in elektronska platforma za izobraževanje odraslih v Evropi; ugotavlja, da je treba v številnih državah članicah odpraviti znatne omejitve z vidika dostopa do strojne opreme, objektov, ustreznih izvajalcev usposabljanja in primerne digitalne infrastrukture; opozarja, da je treba dostop do spletnih tečajev povezati z okrepljenimi pobudami za obravnavanje slabega dostopa do interneta in digitalnih orodij, da ne bo nihče zapostavljen, in vztraja, da bi morali biti tečaji pripravljeni na dostopen način, da ne bi izključili mladih invalidov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja pomen razvoja zelenih znanj in spretnosti ter kakovostnih zaposlitvenih priložnosti v podnebno nevtralnem, energetsko učinkovitem in krožnem gospodarstvu, zlasti v regijah, v katerih bo učinek zelenega prehoda največji, na primer tistih, ki so močno odvisne od kmetijstva, in tistih, ki so povezane z bojem proti podnebnim spremembam, proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, zmanjšanjem emisij ogljikovega dioksida, povečanjem energijske učinkovitosti, ravnanjem z odpadki in gospodarjenjem z vodo, izboljšanjem kakovosti zraka ter obnovo in ohranitvijo biotske raznovrstnosti; poziva delodajalce, naj poskrbijo za izpopolnjevanje in/ali prekvalifikacijo svoje delovne sile in v skladu z evropskim okvirom za kakovostna in učinkovita vajeništva izboljšajo ponudbo učinkovitejšega vajeništva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj v letu 2022 v akcijskem načrtu za socialno gospodarstvo predlaga nova orodja in pobude za razvoj podjetništva mladih in socialnih naložb v mlade; |
| --- | --- |

20.

| 21. | obžaluje, da reforme in naložbe v izobraževanje in usposabljanje niso ustrezno povezane z ukrepi za vključevanje mladih, zlasti tistih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, na trg dela; spodbuja prožne, vključujoče, dostopne in odprte učne poti v okviru individualnih izobraževalnih računov in mikrokvalifikacij za mlade, mladinske delavce, izvajalce usposabljanj in strokovnjake, tudi s spretnostmi in kompetencami, pridobljenimi z neformalnim izobraževanjem in priložnostnim učenjem; poudarja, da se lahko s krepitvijo poklicnega svetovanja od zgodnjega otroštva, omogočanjem enakega dostopa do informacij ter svetovanjem študentom in učečim se odraslim, mladim olajša izbira ustreznih izobraževalnih in poklicnih poti, ki vodijo do zaposlitvenih možnosti, ki so zanje ustrezne; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ponovno poziva Komisijo in Svet, naj še naprej spodbujata razvoj poklicnega izobraževanja in usposabljanja in bolje promovirata poklicne spretnosti ter si prizadevata odpraviti negativno mnenje o neformalnem izobraževanju, ki še vedno prevladuje v številnih državah članicah, hkrati pa povečata privlačnost poklicnega izobraževanja in usposabljanja prek kampanj obveščanja in ozaveščanja, učnih načrtov, centrov ali središč za pridobivanje komercialnih spretnosti za mlade, posebnih ekosistemov za poklicno izobraževanje in usposabljanje v lokalnih skupnostih, dualnih izobraževalnih sistemov in dolgoročne mobilnosti vajencev; v zvezi s tem pozdravlja pobudo za ustanovitev evropskih centrov poklicne odličnosti, katere namen je zagotoviti visokokakovostne poklicne spretnosti in podpreti podjetniške dejavnosti; poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo samostojno področje poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter pripravijo evropski statut za vajence; ponavlja, da bi praktična usposabljanja morala biti del izobraževalnega in poklicnega razvoja in bi zato morala imeti pedagoško razsežnost; poudarja, da je pomembno izboljšati mehanizme za čezmejno priznavanje spretnosti in kvalifikacij, ter vztraja, da je treba spodbujati in podpirati prakse medgeneracijske solidarnosti ter mentorstva, da bi zmanjšali neenakosti in mladim zagotovili podporo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | spodbuja vključitev dejavnosti, povezanih z državljansko udeležbo, med dejavnosti, ki se na delovnih mestih štejejo za koristne za osebni in poklicni razvoj zaposlenih, zlasti mladih zaposlenih; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da se je zaščita minimalne plače izkazala za učinkovito sredstvo v boju proti revščini zaposlenih; poudarja, da v nekaterih državah članicah delavci zaradi sedanjih razlik v praksi prejemajo nižje plače, kot je zakonsko določena minimalna plača, kar utrjuje strukturno diskriminacijo na podlagi starosti; poziva države članice, naj v predlogu direktive o ustreznih minimalnih plačah v Evropski uniji (COM(2020)0682) zagotovijo enako obravnavo mladih na trgu dela, tudi v zvezi z zakonsko določeno minimalno plačo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da mladi nimajo polnega dostopa do sistemov minimalnega dohodka ali pa so v številnih državah članicah iz njih povsem izključeni zaradi meril upravičenosti na podlagi starosti; poziva Komisijo in države članice, naj v prihodnjem priporočilu Sveta o minimalnem dohodku sprejmejo ukrepe, da bi mladim olajšale dostop do teh sistemov; |
| --- | --- |

25.

Boj proti izključenosti mladih in nastajanju izgubljene generacije

| 26. | poziva Komisijo naj oblikuje priporočilo, s katerim bi zagotovila, da se bodo pripravništva, vajeništva in zaposlitve šteli za delovne izkušnje, in s tem omogoči dostop do socialnega varstva; poziva k skrajšanju minimalnega obdobja za plačilo prispevkov, ki je pogoj za dostop do pravic iz socialnega varstva; pozdravlja pobudo Komisije o strokovni skupini na visoki ravni, ki naj bi proučila prihodnost socialne države in glavne izzive, s katerimi se mladi soočajo pri koriščenju pravic iz socialnega varstva; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo, naj preuči izvedljivost združitve obstoječega evropskega mladinskega portala ter platform Europass in Eures v enotni digitalni prostor, da bi vsem mladim Evropejcem zagotovili informacije in priložnosti v zvezi z usposabljanjem, delovnimi mesti, pripravništvom, ponudbami za poklicno izobraževanje in usposabljanje, finančno pomočjo, programi mobilnosti, svetovanjem o ustanovitvi podjetja, programi mentorstva, programi prostovoljstva, pravicami, povezanimi z evropskim državljanstvom, dostopom do kulture itd.; predlaga, da bi na enem mestu združili prijave na različne ponudbe in programe ter zagotovili informacije o možnostih, ki jih EU ponuja mladim Evropejcem glede na njihov osebni položaj; pozdravlja vzpostavitev enotnih kontaktnih točk v več državah članicah in podpira takšno združevanje nespletnih storitev, ki je bistveno, da bi dosegli upravičence in jim svetovali in pomagali, ter podpira njihovo vzpostavitev v različnih mestih vseh držav članic, da bi dosegli najbolj ranljive skupine mladih; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo nova pobuda ALMA mladim, zlasti mladim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, pomagala pri socialnem vključevanju in dostopu do trga dela v njihovih državah z iskanjem kakovostnega začasnega dela in priložnosti za pridobivanje znanj in spretnosti, pri katerih bodo spoštovana kakovostna merila za spoštovanje delavskih pravic mladih v drugih državah članicah, kot sta pravično plačilo in dostop do socialne zaščite; poudarja, da je mlade nujno treba spremljati in jih usmerjati pred, med in po udeležbi v programu; poudarja, da mora pobuda ALMA spodbujati resnično mobilnost in kakovostne programe za razvoj znanj in spretnosti, poklicno usposabljanje ali zaposlovanje za vse udeležence, tudi mlade invalide ali mlade iz prikrajšanih okolij, ter vključevati strategijo vključevanja, oblikovano skupaj z organizacijami civilne družbe in socialnimi partnerji, da bi zagotovili enak dostop, preprečili diskriminacijo in obravnavali morebitne ovire ter da instrument ne bi ustvarjal negotovih zaposlitvenih pogojev za mlade; ugotavlja, da je treba javne zavode za zaposlovanje, skupaj z zasebnimi in javnimi partnerji ter v sinergiji z evropskim izobraževalnim prostorom, podpreti pri njenem izvajanju s proračunsko postavko ESS+; poziva Komisijo, naj zagotovi dodano vrednost pobude ALMA poleg obstoječih priložnosti v okviru programa Erasmus+ in evropske solidarnostne enote ter naj zagotovi, da bo virtualno učenje in sodelovanje še naprej kombinirano s fizično mobilnostjo v okviru ESS+; poziva Komisijo, naj oceni, ali bi bilo mogoče program ALMA vključiti kot enega od elementov mobilnosti v okrepljenem jamstvu za mlade; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da je blaginja mladih skupna odgovornost javnih in zasebnih akterjev; poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo z evropskimi in nacionalnimi delodajalci pri izvajanju priporočil o družbeni odgovornosti podjetij, da bi pomagali ranljivim mladim in v prihodnje pobude, povezane z družbeno odgovornostjo gospodarskih družb, vključili določbe o mladih; |
| --- | --- |

29.

| 30. | želi opomniti, da so mlade ženske izpostavljene večjemu tveganju diskriminacije na delovnem mestu (19), njihov položaj pa še poslabšujejo presečne neenakosti in brezposelnost, prav tako so pogosto matere samohranilke ali neformalno skrbijo za osebe, ki potrebujejo dolgotrajno oskrbo, zaradi česar so pogosto izključene iz trga dela ali lahko živijo pod pragom revščine; poziva Svet in Komisijo, naj razmislita o vključitvi okvirnih minimalnih ciljev za podporo in prilagojene programe za pomoč ogroženim mladim ženskam v vse pobude na področju mladih in zaposlovanja od leta 2022 dalje; poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami, da bi nacionalne akcijske načrte jamstva za otroke povezali z ukrepi za vključevanje na trg dela na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter s tem podprli mlade enostarševske družine; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ponovno poudarja, da je treba mladim, predvsem iz ranljivih skupin, kot so mladi invalidi in mladi iz velikih družin, zagotoviti dostop do dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj in prilagojenih socialnih storitev; poziva Komisijo, naj z državami članicami sodeluje pri izvajanju programov v katerih so mladi prednostno obravnavani pri dostopu do stanovanj, ki bi jih dopolnjevale storitve na področju zaposlovanja ter socialnega in zdravstvenega varstva; poudarja pomen zasebnih in javnih naložb v socialno infrastrukturo za mlade; pozdravlja evropsko platformo za boj proti brezdomstvu, ki jo je vzpostavila Komisija, njen končni cilj, ki je odprava brezdomstva do leta 2030, in potencial, ki ga predstavlja za mlade; poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo ukrepe in izvajajo programe za mlade, ki so dopolnili 18 let in jim grozi brezdomstvo, predvsem za ranljive skupine, kot so pripadniki LGBTIQ+ brez bivališča; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo okrepljeno jamstvo za mlade prispevalo k odpravljanju brezdomstva mladih, ki se v številnih državah EU povečuje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | spodbuja Komisijo, naj odpravi glavne ovire, ki mladim preprečujejo vstop v kmetijstvo, kot je dostop do zemljišč, finančnih sredstev, znanja in inovacij; |
| --- | --- |

32.

| 33. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se slabšajo razmere za številne mlade na splošno in predvsem za ranljive mlade, ki so že tako dolgotrajno brezposelni in socialno izključeni, kot so mladi Romi, mladi invalidi, mladi pripadniki skupnosti LGBTIQ+ in mladi migranti, in poziva k usklajenemu pristopu k ustvarjanju priložnosti za njihovo socialno vključevanje v okviru okrepljenega jamstva za mlade, ESS+ in mehanizma za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva evropske institucije in države članice, naj zagotovijo nediskriminatoren okvir vseh politik, ki so namenjene mladim, pri čemer naj upoštevajo raznolikost mladih po vsej Evropi in izzive, s katerimi se srečujejo; |
| --- | --- |

34.

o

o o

| 35. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  UL L 23, 27.1.2010, str. 35.

(2)  UL C 316, 6.8.2021, str. 2.

(3)  UL C 395, 29.9.2021, str. 101.

(4)  UL C 465, 17.11.2021, str. 82.

(5)  UL C 15, 12.1.2022, str. 184.

(6)  UL C 202, 28.5.2021, str. 31.

(7)  UL C 67, 8.2.2022, str. 90.

(8)  UL C 506, 15.12.2021, str. 94.

(9)  UL C 67, 8.2.2022, str. 186.

(10)  UL L 57, 18.2.2021, str. 17.

(11)  Moxon, D., Bacalso, C, in Șerban, A. M., „Beyond the the pandemic: The impact of COVID-19 on young people in Europe“ (Onkraj pandemije: vpliv COVID-19 na mlade v Evropi), Evropski mladinski forum, Bruselj, 2021.

(12)  UL C 456, 18.12.2018, str. 1.

(13)  UL C 372, 4.11.2020, str. 1.

(14)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0430.

(15)  UL C 465, 17.11.2021, str. 110.

(16)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0385.

(17)  Generalni direktorat za ekonomske in finančne zadeve, European Economic Forecast – Autumn 2021 (Evropska gospodarska napoved – jesen 2021), Evropska komisija, 2021.

(18)  Eichhorst, W., Hinte H. in Rinne, U., „IZA Policy Paper No. 65: Youth Unemployment in Europe: What to Do about It?“ (Brezposelnost mladih v Evropi: kaj ukreniti v zvezi s tem?) Intereconomics, 2013, 48 (4), str. 230–235.

(19)  Baptista, I., Marlier, E., et al., Social protection and inclusion policy responses to the COVID-19 crisis – An analysis of policies in 35 countries (Odziv politike socialnega varstva in vključevanja na krizo zaradi COVID-19 – Analiza politik v 35 državah), Evropska mreža za socialno politiko, Bruselj 2021.

---

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/276 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/276

---

P9_TA(2022)0048

Prednostne naloge EU za 66. zasedanje Komisije OZN za položaj žensk

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o prednostnih nalogah EU za 66. zasedanje Komisije OZN za položaj žensk (2022/2536(RSP))

(2022/C 342/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju 66. zasedanja Komisije OZN za položaj žensk in prednostne teme „doseganje enakosti spolov ter krepitev vloge vseh žensk in deklet v politikah in programih za zmanjševanje tveganj v zvezi s podnebnimi spremembami, okoljskih tveganj in nesreč“ ter osnutka sklepov tega zasedanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 66. zasedanja Komisije OZN za položaj žensk in prednostne teme „doseganje enakosti spolov ter krepitev vloge vseh žensk in deklet v politikah in programih za zmanjševanje tveganj v zvezi s podnebnimi spremembami, okoljskih tveganj in nesreč“ ter osnutka sklepov tega zasedanja,

| — | ob upoštevanju pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje z dne 15. septembra 1995 ter rezultatov poznejših konferenc o pregledu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje z dne 15. septembra 1995 ter rezultatov poznejših konferenc o pregledu,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979,

| — | ob upoštevanju členov 21 in 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 21 in 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030, načela, da nihče ne sme biti prezrt, in zlasti cilja 1, katerega namen je odpraviti revščino, cilja 3, katerega namen je ljudem zagotoviti zdravo življenje, cilja 5, ki si prizadeva doseči enakost spolov in izboljšati življenjske razmere žensk, cilja 8 za doseganje trajnostne in gospodarske rasti ter cilja 13, ki si prizadeva za nujne ukrepe za boj proti podnebnim spremembam in njihovim posledicam, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030, načela, da nihče ne sme biti prezrt, in zlasti cilja 1, katerega namen je odpraviti revščino, cilja 3, katerega namen je ljudem zagotoviti zdravo življenje, cilja 5, ki si prizadeva doseči enakost spolov in izboljšati življenjske razmere žensk, cilja 8 za doseganje trajnostne in gospodarske rasti ter cilja 13, ki si prizadeva za nujne ukrepe za boj proti podnebnim spremembam in njihovim posledicam,

| — | ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic (COP21) Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja (UNFCCC) 12. decembra 2015 v Parizu (Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic (COP21) Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja (UNFCCC) 12. decembra 2015 v Parizu (Pariški sporazum),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2021 o 25. obletnici Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju (ICPD25) (vrh v Nairobiju) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2021 o 25. obletnici Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju (ICPD25) (vrh v Nairobiju) (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2018 o ženskah, enakosti spolov in podnebni pravičnosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2018 o ženskah, enakosti spolov in podnebni pravičnosti (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2020 o enakosti spolov v zunanji in varnostni politiki EU (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2020 o enakosti spolov v zunanji in varnostni politiki EU (3),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk v zunanjih odnosih za obdobje 2021–2025 (akcijski načrt za enakost spolov III), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk v zunanjih odnosih za obdobje 2021–2025 (akcijski načrt za enakost spolov III),

| — | ob upoštevanju strategije EU za enakost spolov za obdobje 2020–2025, ki je bila objavljena 5. marca 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU za enakost spolov za obdobje 2020–2025, ki je bila objavljena 5. marca 2020,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2021 o stanju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v EU v povezavi z zdravjem žensk (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2021 o stanju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v EU v povezavi z zdravjem žensk (4),

| — | ob upoštevanju sklepov o enakosti spolov in podnebnih spremembah, sprejetih na 26. konferenci pogodbenic UNFCCC (COP26), ki je potekala od 31. oktobra do 6. novembra 2021 v Glasgowu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov o enakosti spolov in podnebnih spremembah, sprejetih na 26. konferenci pogodbenic UNFCCC (COP26), ki je potekala od 31. oktobra do 6. novembra 2021 v Glasgowu,

| — | ob upoštevanju člena 157(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 157(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ker je enakost med ženskami in moškimi temeljno načelo Evropske unije, priznano v Pogodbi o Evropski uniji ter v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah; ker je torej upoštevanje vidika spola pomembno orodje za vključevanje tega načela v vse politike, ukrepe in dejavnosti EU, vštevši zunanje dejavnosti; |
| --- | --- |

A.

ker je enakost med ženskami in moškimi temeljno načelo Evropske unije, priznano v Pogodbi o Evropski uniji ter v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah; ker je torej upoštevanje vidika spola pomembno orodje za vključevanje tega načela v vse politike, ukrepe in dejavnosti EU, vštevši zunanje dejavnosti;

| B. | ker se je na četrti svetovni konferenci o ženskah leta 1995 v Pekingu 189 vlad z vsega sveta, tudi Evropska unija in njene države članice, zavezalo, da si bodo prizadevale za enakost spolov in krepitev vloge vseh žensk in deklet; |
| --- | --- |

B.

ker se je na četrti svetovni konferenci o ženskah leta 1995 v Pekingu 189 vlad z vsega sveta, tudi Evropska unija in njene države članice, zavezalo, da si bodo prizadevale za enakost spolov in krepitev vloge vseh žensk in deklet;

| C. | ker so pekinška izhodišča za ukrepanje iz leta 1995 jasno opredelila povezavo med spolom, okoljem in trajnostnim razvojem ter zavzela stališče, da imajo ženske strateško vlogo pri razvoju trajnostnih in okolju prijaznih vzorcev potrošnje in proizvodnje ter da morajo zato enakopravno sodelovati pri sprejemanju odločitev glede okolja na vseh ravneh; |
| --- | --- |

C.

ker so pekinška izhodišča za ukrepanje iz leta 1995 jasno opredelila povezavo med spolom, okoljem in trajnostnim razvojem ter zavzela stališče, da imajo ženske strateško vlogo pri razvoju trajnostnih in okolju prijaznih vzorcev potrošnje in proizvodnje ter da morajo zato enakopravno sodelovati pri sprejemanju odločitev glede okolja na vseh ravneh;

| D. | ker cilji trajnostnega razvoja priznavajo povezavo med doseganjem enakosti spolov in vsemi cilji trajnostnega razvoja, tudi ciljem 13 o podnebnih spremembah, kar omogoča odpravo temeljnih vzrokov neenakosti med spoli in s tem krepitev odpornosti žensk na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

D.

ker cilji trajnostnega razvoja priznavajo povezavo med doseganjem enakosti spolov in vsemi cilji trajnostnega razvoja, tudi ciljem 13 o podnebnih spremembah, kar omogoča odpravo temeljnih vzrokov neenakosti med spoli in s tem krepitev odpornosti žensk na podnebne spremembe;

| E. | ker je neenakost med spoli, skupaj s podnebnimi in okoljskimi krizami in nesrečami, eden največjih izzivov našega časa, saj ima čezmejno razsežnost, ki zadeva ves planet in nesorazmerno vpliva na ženske v vsej njihovi raznolikosti, zlasti na tiste, ki se soočajo s presečno diskriminacijo oziroma ki živijo v marginaliziranih razmerah in v konfliktnih okoljih; |
| --- | --- |

E.

ker je neenakost med spoli, skupaj s podnebnimi in okoljskimi krizami in nesrečami, eden največjih izzivov našega časa, saj ima čezmejno razsežnost, ki zadeva ves planet in nesorazmerno vpliva na ženske v vsej njihovi raznolikosti, zlasti na tiste, ki se soočajo s presečno diskriminacijo oziroma ki živijo v marginaliziranih razmerah in v konfliktnih okoljih;

| F. | ker so ženske v vsej svoji raznolikosti v ranljivejšem položaju in se spopadajo z večjimi tveganji in bremeni zaradi učinkov podnebnih sprememb ter okoljskih in naravnih nesreč iz različnih razlogov, ki segajo od neenakega dostopa do virov, izobraževanja, zaposlitvenih možnosti in zemljiških pravic pa vse do prevladujočih družbenih in kulturnih norm ter njihovih raznovrstnih izkušenj s presečno diskriminacijo; |
| --- | --- |

F.

ker so ženske v vsej svoji raznolikosti v ranljivejšem položaju in se spopadajo z večjimi tveganji in bremeni zaradi učinkov podnebnih sprememb ter okoljskih in naravnih nesreč iz različnih razlogov, ki segajo od neenakega dostopa do virov, izobraževanja, zaposlitvenih možnosti in zemljiških pravic pa vse do prevladujočih družbenih in kulturnih norm ter njihovih raznovrstnih izkušenj s presečno diskriminacijo;

| G. | ker lahko kriza brez primere, ki jo je povzročila pandemija covida-19, in njeni večplastni učinki na družbo, med njimi poglabljanje že obstoječih socialnih in spolnih neenakosti, negativno vplivajo na izvajanje učinkovitih podnebnih ukrepov, ki upoštevajo vidik spola; |
| --- | --- |

G.

ker lahko kriza brez primere, ki jo je povzročila pandemija covida-19, in njeni večplastni učinki na družbo, med njimi poglabljanje že obstoječih socialnih in spolnih neenakosti, negativno vplivajo na izvajanje učinkovitih podnebnih ukrepov, ki upoštevajo vidik spola;

| H. | ker se podnebne spremembe dogajajo na svetovni ravni, najbolj uničujoče učinke pa imajo ravno v tistih državah in skupnostih, ki so najmanj odgovorne za globalno segrevanje; ker bodo posledice podnebnih sprememb najbolj prizadele tiste, ki imajo manj finančnih sredstev, potrebnih za prilagoditve; |
| --- | --- |

H.

ker se podnebne spremembe dogajajo na svetovni ravni, najbolj uničujoče učinke pa imajo ravno v tistih državah in skupnostih, ki so najmanj odgovorne za globalno segrevanje; ker bodo posledice podnebnih sprememb najbolj prizadele tiste, ki imajo manj finančnih sredstev, potrebnih za prilagoditve;

| I. | ker podnebne spremembe povečujejo razseljevanje, saj morajo ljudje začasno ali stalno zapustiti dom, ko postane okolje zanje nevzdržno; ker je bilo od leta 2010 zaradi nesreč, povezanih s podnebjem, vsako leto v povprečju razseljenih 21,5 milijona ljudi; ker po podatkih OZN ženske in dekleta predstavljajo 80 % odstotkov ljudi, razseljenih zaradi podnebnih sprememb, in ljudi, ki jih skrajne temperature in naravne nesreče najbolj prizadenejo; |
| --- | --- |

I.

ker podnebne spremembe povečujejo razseljevanje, saj morajo ljudje začasno ali stalno zapustiti dom, ko postane okolje zanje nevzdržno; ker je bilo od leta 2010 zaradi nesreč, povezanih s podnebjem, vsako leto v povprečju razseljenih 21,5 milijona ljudi; ker po podatkih OZN ženske in dekleta predstavljajo 80 % odstotkov ljudi, razseljenih zaradi podnebnih sprememb, in ljudi, ki jih skrajne temperature in naravne nesreče najbolj prizadenejo;

| J. | ker lahko škodljivi učinki podnebnih sprememb in njihove negativne posledice za družbenogospodarske razmere privedejo do hudih kršitev temeljnih pravic žensk in deklet, zlasti za notranje razseljene osebe, migrante in prosilce za azil, kot so povečano tveganje spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola, izkoriščanje in trgovina z ljudmi, prisilne poroke, kraja organov in učinki, ki izhajajo iz omejenega dostopa do zdravstvenega varstva, vštevši storitve na področju reproduktivnega in duševnega zdravja; |
| --- | --- |

J.

ker lahko škodljivi učinki podnebnih sprememb in njihove negativne posledice za družbenogospodarske razmere privedejo do hudih kršitev temeljnih pravic žensk in deklet, zlasti za notranje razseljene osebe, migrante in prosilce za azil, kot so povečano tveganje spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola, izkoriščanje in trgovina z ljudmi, prisilne poroke, kraja organov in učinki, ki izhajajo iz omejenega dostopa do zdravstvenega varstva, vštevši storitve na področju reproduktivnega in duševnega zdravja;

| K. | ker so enakost spolov in pravice žensk človekove pravice in predpogoj za trajnostni razvoj, učinkovito obvladovanje podnebnih izzivov, okoljski mir in stabilnost ter doseganje poštenega in pravičnega prehoda, pri katerem ne bo nihče prezrt, ker morajo vsi podnebni ukrepi vključevati vidik spola in presečne vidike ter zagotavljati enakopravno udeležbo žensk v vsej njihovi raznolikosti v organih odločanja na vseh ravneh; |
| --- | --- |

K.

ker so enakost spolov in pravice žensk človekove pravice in predpogoj za trajnostni razvoj, učinkovito obvladovanje podnebnih izzivov, okoljski mir in stabilnost ter doseganje poštenega in pravičnega prehoda, pri katerem ne bo nihče prezrt, ker morajo vsi podnebni ukrepi vključevati vidik spola in presečne vidike ter zagotavljati enakopravno udeležbo žensk v vsej njihovi raznolikosti v organih odločanja na vseh ravneh;

| L. | ker neenaka udeležba žensk v postopkih odločanja in na trgu dela še povečuje neenakosti in ženskam pogosto preprečuje, da bi polno sodelovale in prispevale k oblikovanju, načrtovanju in izvajanju politik v zvezi s podnebnimi spremembami ter okoljskimi tveganji in tveganji za naravne nesreče; |
| --- | --- |

L.

ker neenaka udeležba žensk v postopkih odločanja in na trgu dela še povečuje neenakosti in ženskam pogosto preprečuje, da bi polno sodelovale in prispevale k oblikovanju, načrtovanju in izvajanju politik v zvezi s podnebnimi spremembami ter okoljskimi tveganji in tveganji za naravne nesreče;

| M. | ker lahko pravični prehod, ki upošteva vidik spola, ustvari dostojna delovna mesta za ženske; ker se ženske še vedno soočajo s strukturnimi in kulturnimi ovirami za udeležbo pri vseh vidikih energetskega in podnebnega prehoda; ker je energetski sektor z vidika zaposlovanja glede na spol eden najbolj neuravnoteženih gospodarskih sektorjev v svetovnem merilu; |
| --- | --- |

M.

ker lahko pravični prehod, ki upošteva vidik spola, ustvari dostojna delovna mesta za ženske; ker se ženske še vedno soočajo s strukturnimi in kulturnimi ovirami za udeležbo pri vseh vidikih energetskega in podnebnega prehoda; ker je energetski sektor z vidika zaposlovanja glede na spol eden najbolj neuravnoteženih gospodarskih sektorjev v svetovnem merilu;

| N. | ker podnebne spremembe in revščina nesorazmerno prizadenejo ženske, zlasti matere samohranilke, ženske, ki doživljajo presečno diskriminacijo, in ženske, ki presežejo upokojitveno starost; ker je pri ženskah v vsej njihovi raznolikosti večja verjetnost, da bodo doživele energijsko revščino; ker bi bilo treba pri ekološkem prehodu upoštevati tudi družbeno in spolno razsežnost; |
| --- | --- |

N.

ker podnebne spremembe in revščina nesorazmerno prizadenejo ženske, zlasti matere samohranilke, ženske, ki doživljajo presečno diskriminacijo, in ženske, ki presežejo upokojitveno starost; ker je pri ženskah v vsej njihovi raznolikosti večja verjetnost, da bodo doživele energijsko revščino; ker bi bilo treba pri ekološkem prehodu upoštevati tudi družbeno in spolno razsežnost;

| O. | ker so številne male kmetije v lasti žensk, ki jih bodo nesorazmerno prizadele podnebne spremembe in ekstremnejši vremenski pojavi, kar bo vodilo v pomanjkanja hrane in vode, zaradi česar bodo bolj izpostavljene podhranjenosti; |
| --- | --- |

O.

ker so številne male kmetije v lasti žensk, ki jih bodo nesorazmerno prizadele podnebne spremembe in ekstremnejši vremenski pojavi, kar bo vodilo v pomanjkanja hrane in vode, zaradi česar bodo bolj izpostavljene podhranjenosti;

| P. | ker Pariški sporazum določa, da bi morale pogodbenice pri ukrepanju proti podnebnim spremembam kot delu izvajanja sporazuma upoštevati vse svoje obveznosti, med drugimi tudi v zvezi s človekovimi pravicami in enakostjo spolov; |
| --- | --- |

P.

ker Pariški sporazum določa, da bi morale pogodbenice pri ukrepanju proti podnebnim spremembam kot delu izvajanja sporazuma upoštevati vse svoje obveznosti, med drugimi tudi v zvezi s človekovimi pravicami in enakostjo spolov;

| Q. | ker morajo imeti ženske v okviru podnebnih sprememb močnejšo vlogo kot vodje, izvoljene predstavnice, strokovnjakinje in spodbujevalke sprememb; ker so ženske še vedno premalo zastopane v organih odločanja o podnebnih spremembah na nacionalni ravni v državah članicah EU in na ravni EU, vključno z Evropskim parlamentom, in ker na svetovni ravni predstavljajo le 32 % delovne sile na področju energije iz obnovljivih virov (5); |
| --- | --- |

Q.

ker morajo imeti ženske v okviru podnebnih sprememb močnejšo vlogo kot vodje, izvoljene predstavnice, strokovnjakinje in spodbujevalke sprememb; ker so ženske še vedno premalo zastopane v organih odločanja o podnebnih spremembah na nacionalni ravni v državah članicah EU in na ravni EU, vključno z Evropskim parlamentom, in ker na svetovni ravni predstavljajo le 32 % delovne sile na področju energije iz obnovljivih virov (5);

| R. | ker EU v svoji strategiji za enakost spolov za obdobje 2020–2025 upošteva razsežnost spola pri podnebnih spremembah; ker tretji akcijski načrt za enakost spolov prvič uvaja prednostno področje podnebnih sprememb in okolja; ker ima lahko podnebna politika EU velik vpliv na varstvo človekovih pravic in spodbujanje globalnih podnebnih politik, pri katerih bi se upošteval vidik spola; |
| --- | --- |

R.

ker EU v svoji strategiji za enakost spolov za obdobje 2020–2025 upošteva razsežnost spola pri podnebnih spremembah; ker tretji akcijski načrt za enakost spolov prvič uvaja prednostno področje podnebnih sprememb in okolja; ker ima lahko podnebna politika EU velik vpliv na varstvo človekovih pravic in spodbujanje globalnih podnebnih politik, pri katerih bi se upošteval vidik spola;

Doseganje enakosti spolov ter krepitev vloge vseh žensk in deklet v zvezi s podnebnimi spremembami ter v politikah in programih za okolje in zmanjševanje tveganj za nesreče

| 1. | na Svet naslavlja naslednja priporočila:






  (a) | naj ponovno potrdi svojo neomajno zavezanost pekinškim izhodiščem za ukrepanje in naknadnim konferencam o pregledu ter ukrepom za enakost spolov, ki so v njih začrtani; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

naj ponovno potrdi svojo neomajno zavezanost pekinškim izhodiščem za ukrepanje in naknadnim konferencam o pregledu ter ukrepom za enakost spolov, ki so v njih začrtani;

| (b) | naj poudari pomen pozitivnega izida 66. zasedanja Komisije OZN za položaj žensk, ki bo od 14. do 25. marca 2022, vključno s sprejetjem sklopa v prihodnost usmerjenih in ambicioznih zavez, začrtanih v politični izjavi; |
| --- | --- |

(b)

naj poudari pomen pozitivnega izida 66. zasedanja Komisije OZN za položaj žensk, ki bo od 14. do 25. marca 2022, vključno s sprejetjem sklopa v prihodnost usmerjenih in ambicioznih zavez, začrtanih v politični izjavi;

| (c) | naj zagotovi polno vključenost Parlamenta in njegovega Odbora za pravice žensk in enakost spolov v postopek odločanja o stališču EU na 66. zasedanju Komisije OZN za položaj žensk; prav tako naj mu pred pogajanji zagotovi ustrezne informacije in dostop do dokumenta o stališču EU; |
| --- | --- |

(c)

naj zagotovi polno vključenost Parlamenta in njegovega Odbora za pravice žensk in enakost spolov v postopek odločanja o stališču EU na 66. zasedanju Komisije OZN za položaj žensk; prav tako naj mu pred pogajanji zagotovi ustrezne informacije in dostop do dokumenta o stališču EU;

| (d) | naj zagotovi, da bo EU odločno prevzela vodilno vlogo in imela enotno stališče o pomenu krepitve vloge žensk in doseganja enakosti spolov v boju proti podnebnim spremembam, ter naj odločno ukrepa, da bi nedvoumno obsodili vse oblike nazadovanja na področju enakosti spolov ali ukrepe, ki spodkopavajo pravice, samostojnost in emancipacijo žensk na vseh področjih; |
| --- | --- |

(d)

naj zagotovi, da bo EU odločno prevzela vodilno vlogo in imela enotno stališče o pomenu krepitve vloge žensk in doseganja enakosti spolov v boju proti podnebnim spremembam, ter naj odločno ukrepa, da bi nedvoumno obsodili vse oblike nazadovanja na področju enakosti spolov ali ukrepe, ki spodkopavajo pravice, samostojnost in emancipacijo žensk na vseh področjih;

| (e) | naj izrazi odločno podporo delu Agencije OZN za ženske, ki je osrednji subjekt v sistemu Združenih narodov za spodbujanje pravic žensk in povezovanje vseh deležnikov s tega področja, da bi uvedla spremembe v politiki in usklajevala ukrepanje; naj pozove vse države članice Združenih narodov, skupaj z EU, naj agenciji zagotovijo ustrezno financiranje; |
| --- | --- |

(e)

naj izrazi odločno podporo delu Agencije OZN za ženske, ki je osrednji subjekt v sistemu Združenih narodov za spodbujanje pravic žensk in povezovanje vseh deležnikov s tega področja, da bi uvedla spremembe v politiki in usklajevala ukrepanje; naj pozove vse države članice Združenih narodov, skupaj z EU, naj agenciji zagotovijo ustrezno financiranje;

| (f) | naj ponovno potrdi zaveze enakosti spolov in krepitvi vloge vseh žensk in deklet, sprejete na ustreznih vrhunskih srečanjih in konferencah OZN, vključno z Mednarodno konferenco o prebivalstvu in razvoju ter njenim akcijskim programom in sklepnimi dokumenti njenih pregledov; |
| --- | --- |

(f)

naj ponovno potrdi zaveze enakosti spolov in krepitvi vloge vseh žensk in deklet, sprejete na ustreznih vrhunskih srečanjih in konferencah OZN, vključno z Mednarodno konferenco o prebivalstvu in razvoju ter njenim akcijskim programom in sklepnimi dokumenti njenih pregledov;

| (g) | naj prizna, da podnebne spremembe, degradacija okolja in nesreče (na primer izguba ekosistemov, izguba dostopa do ključnih naravnih virov, slaba prehranjenost ter bolezni dihal, bolezni, povezane z vodo, in vektorske bolezni) nesorazmerno prizadenejo ženske v vsej njihovi raznolikosti, zlasti pripadnice domorodnih ljudstev in drugih skupnosti, odvisnih od naravnih virov; |
| --- | --- |

(g)

naj prizna, da podnebne spremembe, degradacija okolja in nesreče (na primer izguba ekosistemov, izguba dostopa do ključnih naravnih virov, slaba prehranjenost ter bolezni dihal, bolezni, povezane z vodo, in vektorske bolezni) nesorazmerno prizadenejo ženske v vsej njihovi raznolikosti, zlasti pripadnice domorodnih ljudstev in drugih skupnosti, odvisnih od naravnih virov;

| (h) | naj se seznani, kako je pandemija covida-19 vplivala podnebne ukrepe, ki upoštevajo vidik spola, in zagotovi, da se bodo ti vplivi upoštevali v vseh podnebnih politikah in programih, katerih cilj naj bo tudi krepitev odpornosti in zmožnosti žensk za prilagajanje; |
| --- | --- |

(h)

naj se seznani, kako je pandemija covida-19 vplivala podnebne ukrepe, ki upoštevajo vidik spola, in zagotovi, da se bodo ti vplivi upoštevali v vseh podnebnih politikah in programih, katerih cilj naj bo tudi krepitev odpornosti in zmožnosti žensk za prilagajanje;

| (i) | naj ponovno poudari svojo namero podpreti in razvijati prenovljen petletni akcijski načrt za enakost spolov, dogovorjen na konferenci COP25, spodbujati enakost spolov v procesu Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja ter dajati zgled z zavezo, da bo v delegacijah za to konferenco dosegel uravnoteženo zastopanost spolov; |
| --- | --- |

(i)

naj ponovno poudari svojo namero podpreti in razvijati prenovljen petletni akcijski načrt za enakost spolov, dogovorjen na konferenci COP25, spodbujati enakost spolov v procesu Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja ter dajati zgled z zavezo, da bo v delegacijah za to konferenco dosegel uravnoteženo zastopanost spolov;

| (j) | naj odločno poudari, da ženske in dekleta niso samo osebe, ki jih prizadenejo podnebne spremembe, temveč so tudi močne nosilke sprememb pri podnebnem prehodu; naj se zaveže, da bodo ženske v vsej svoji raznolikosti plodno in enakopravno udeležene na vseh ravneh organov odločanja o podnebni politiki in ukrepih ter urejanju razmer po konfliktih; naj zagotovi enakopravno udeležbo žensk pri oblikovanju in izvajanju ambicioznih in lokaliziranih programov za pripravljenost, blažitev in prilagajanje, in s tem podnebne ukrepe, s katerimi se bo učinkovito udejanjala enakost spolov, zmanjševanje tveganja nesreč ter vključujoče in trajnostno upravljanje naravnih virov; naj spodbudi široko in plodno udeležbo civilne družbe, ženskih organizacij in marginaliziranih skupin pri odločanju in oblikovanju politike na vseh ravneh; naj spodbuja sodelovanje mladih, zlasti mladih žensk; |
| --- | --- |

(j)

naj odločno poudari, da ženske in dekleta niso samo osebe, ki jih prizadenejo podnebne spremembe, temveč so tudi močne nosilke sprememb pri podnebnem prehodu; naj se zaveže, da bodo ženske v vsej svoji raznolikosti plodno in enakopravno udeležene na vseh ravneh organov odločanja o podnebni politiki in ukrepih ter urejanju razmer po konfliktih; naj zagotovi enakopravno udeležbo žensk pri oblikovanju in izvajanju ambicioznih in lokaliziranih programov za pripravljenost, blažitev in prilagajanje, in s tem podnebne ukrepe, s katerimi se bo učinkovito udejanjala enakost spolov, zmanjševanje tveganja nesreč ter vključujoče in trajnostno upravljanje naravnih virov; naj spodbudi široko in plodno udeležbo civilne družbe, ženskih organizacij in marginaliziranih skupin pri odločanju in oblikovanju politike na vseh ravneh; naj spodbuja sodelovanje mladih, zlasti mladih žensk;

| (k) | naj sprejme takojšnje ukrepe proti podnebnim spremembam, zaradi katerih morajo ljudje zapustiti domove in skupnosti, ter začne reševati vse večji problem razseljevanja prebivalstva zaradi podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

(k)

naj sprejme takojšnje ukrepe proti podnebnim spremembam, zaradi katerih morajo ljudje zapustiti domove in skupnosti, ter začne reševati vse večji problem razseljevanja prebivalstva zaradi podnebnih sprememb;

| (l) | naj zagovarja, podpira in sprejema konkretne ukrepe za zaščito žensk, ki so ogrožene zaradi podnebnih sprememb in okoljskih katastrof, zlasti pred razseljevanjem, revščino, trgovino z ljudmi, nasiljem na podlagi spola in neustrezno prehransko varnostjo, pa tudi kadar je ogroženo njihovo preživetje; poleg tega naj zagotovi, da bodo imele dostop do osnovnih storitev ter do ustreznih in dostopnih sanitarij, ter varuje njihovo telesno in duševno zdravje, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami; |
| --- | --- |

(l)

naj zagovarja, podpira in sprejema konkretne ukrepe za zaščito žensk, ki so ogrožene zaradi podnebnih sprememb in okoljskih katastrof, zlasti pred razseljevanjem, revščino, trgovino z ljudmi, nasiljem na podlagi spola in neustrezno prehransko varnostjo, pa tudi kadar je ogroženo njihovo preživetje; poleg tega naj zagotovi, da bodo imele dostop do osnovnih storitev ter do ustreznih in dostopnih sanitarij, ter varuje njihovo telesno in duševno zdravje, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami;

| (m) | naj okrepi svojo zavezo, da se bo boril proti vsem oblikam nasilja na podlagi spola, zlasti ker je tveganje zanj večje pri ženskah, ki jih prizadenejo podnebne spremembe; naj okrepi preventivne ukrepe in zagotovi podporo žrtvam, da bi preprečili sekundarno viktimizacijo; naj se v okviru regionalnega in mednarodnega partnerstva dodatno zaveže, da bo pomagal usmerjati in financirati boj proti nasilju na podlagi spola; |
| --- | --- |

(m)

naj okrepi svojo zavezo, da se bo boril proti vsem oblikam nasilja na podlagi spola, zlasti ker je tveganje zanj večje pri ženskah, ki jih prizadenejo podnebne spremembe; naj okrepi preventivne ukrepe in zagotovi podporo žrtvam, da bi preprečili sekundarno viktimizacijo; naj se v okviru regionalnega in mednarodnega partnerstva dodatno zaveže, da bo pomagal usmerjati in financirati boj proti nasilju na podlagi spola;

| (n) | naj v svojih zunanjih odnosih in vseh določbah o človekovih pravicah v mednarodnih sporazumih obravnava in odločno obsodi porast nasilja na podlagi spola, povezanega s konflikti, vključno s spolnim nasiljem, zlasti na območjih, ki jih prizadenejo podnebne spremembe; |
| --- | --- |

(n)

naj v svojih zunanjih odnosih in vseh določbah o človekovih pravicah v mednarodnih sporazumih obravnava in odločno obsodi porast nasilja na podlagi spola, povezanega s konflikti, vključno s spolnim nasiljem, zlasti na območjih, ki jih prizadenejo podnebne spremembe;

| (o) | naj se zavzema za izvajanje ciljno usmerjenih ukrepov za enakost spolov in jih poveže z vključevanjem načela enakosti spolov v politike na področju okolja in podnebnih sprememb; naj izvaja sistematične ocene učinka na enakost spolov, ki bodo temeljile na zbiranju razčlenjenih podatkov, da bi bolje razumeli vidike podnebnih sprememb in naravnih nesreč, vezane na spol, ter naj zagotovi strokovno znanje o enakosti spolov v ustreznih podnebnih ukrepih in politikah, tudi v okviru evropskega zelenega dogovora; naj sprejme in izvaja tako načrtovanje proračuna, prakse in časovne načrte, ki bodo upoštevali vidik spola, da se zagotovi ustrezno financiranje, namenjeno spodbujanju enakosti spolov; |
| --- | --- |

(o)

naj se zavzema za izvajanje ciljno usmerjenih ukrepov za enakost spolov in jih poveže z vključevanjem načela enakosti spolov v politike na področju okolja in podnebnih sprememb; naj izvaja sistematične ocene učinka na enakost spolov, ki bodo temeljile na zbiranju razčlenjenih podatkov, da bi bolje razumeli vidike podnebnih sprememb in naravnih nesreč, vezane na spol, ter naj zagotovi strokovno znanje o enakosti spolov v ustreznih podnebnih ukrepih in politikah, tudi v okviru evropskega zelenega dogovora; naj sprejme in izvaja tako načrtovanje proračuna, prakse in časovne načrte, ki bodo upoštevali vidik spola, da se zagotovi ustrezno financiranje, namenjeno spodbujanju enakosti spolov;

| (p) | naj prepozna povezave med podnebnimi ukrepi, ki upoštevajo enakost spolov, in pravičnim prehodom, da bi spodbujali priložnosti v zelenem gospodarstvu, v katere bodo vključeni vsi; naj zagotovi, da bodo vse politike, povezane z zelenim prehodom, upoštevale potrebe, vezane na spol, in ne bodo negativno vplivale na ženske, dekleta in osebe, ki se soočajo s presečno diskriminacijo; |
| --- | --- |

(p)

naj prepozna povezave med podnebnimi ukrepi, ki upoštevajo enakost spolov, in pravičnim prehodom, da bi spodbujali priložnosti v zelenem gospodarstvu, v katere bodo vključeni vsi; naj zagotovi, da bodo vse politike, povezane z zelenim prehodom, upoštevale potrebe, vezane na spol, in ne bodo negativno vplivale na ženske, dekleta in osebe, ki se soočajo s presečno diskriminacijo;

| (q) | naj se zaveže, da bo organiziral usposabljanje uradnikov EU, osredotočeno na enakost spolov, zlasti uradnikov, ki se ukvarjajo z razvojno in podnebno politiko; |
| --- | --- |

(q)

naj se zaveže, da bo organiziral usposabljanje uradnikov EU, osredotočeno na enakost spolov, zlasti uradnikov, ki se ukvarjajo z razvojno in podnebno politiko;

| (r) | naj gradi in krepi odpornost žensk in deklet, ko gre za podnebne spremembe, degradacijo okolja in okoljske katastrofe, in sicer z vlaganjem v socialne storitve, zdravstvene sisteme in sisteme oskrbe, ki upoštevajo vidik spola, ter naj jim zagotovi dostojno delo; |
| --- | --- |

(r)

naj gradi in krepi odpornost žensk in deklet, ko gre za podnebne spremembe, degradacijo okolja in okoljske katastrofe, in sicer z vlaganjem v socialne storitve, zdravstvene sisteme in sisteme oskrbe, ki upoštevajo vidik spola, ter naj jim zagotovi dostojno delo;

| (s) | naj se zavzema, da bi se več prizadevanj usmerilo v večjo vključenost žensk na trg dela, in bolje podpre žensko podjetništvo na področju podnebne in okoljske tehnologije ter raziskav; naj si prizadeva za več inovacij na teh ključnih področjih, hkrati pa spodbuja finančno neodvisnost žensk; |
| --- | --- |

(s)

naj se zavzema, da bi se več prizadevanj usmerilo v večjo vključenost žensk na trg dela, in bolje podpre žensko podjetništvo na področju podnebne in okoljske tehnologije ter raziskav; naj si prizadeva za več inovacij na teh ključnih področjih, hkrati pa spodbuja finančno neodvisnost žensk;

| (t) | naj pozove EU in države članice, naj spodbujajo dostop žensk v vsej njihovi raznolikosti do novih zaposlitvenih možnosti, ki jih ponuja zeleni prehod, da bi zagotovili, da bodo zelena delovna mesta za vse enako koristna in dostopna; naj olajša in izboljša dostop žensk do informacij in izobraževanja, tudi na področju znanosti, tehnologije in ekonomije, s čimer bi okrepili njihovo znanje, veščine in priložnosti za sodelovanje pri okoljskih odločitvah, hkrati pa se borili proti spolnim stereotipom; |
| --- | --- |

(t)

naj pozove EU in države članice, naj spodbujajo dostop žensk v vsej njihovi raznolikosti do novih zaposlitvenih možnosti, ki jih ponuja zeleni prehod, da bi zagotovili, da bodo zelena delovna mesta za vse enako koristna in dostopna; naj olajša in izboljša dostop žensk do informacij in izobraževanja, tudi na področju znanosti, tehnologije in ekonomije, s čimer bi okrepili njihovo znanje, veščine in priložnosti za sodelovanje pri okoljskih odločitvah, hkrati pa se borili proti spolnim stereotipom;

| (u) | naj prizna, da so sektorji, v katerih je večina delovne sile žensk (kot je oskrba), ogljično nevtralni; naj izkoristi to dejstvo in priložnosti, ki iz njega izhajajo, ter naj spodbuja te sektorje kot sredstvo za spopadanje s podnebnimi spremembami in pravični prehod; |
| --- | --- |

(u)

naj prizna, da so sektorji, v katerih je večina delovne sile žensk (kot je oskrba), ogljično nevtralni; naj izkoristi to dejstvo in priložnosti, ki iz njega izhajajo, ter naj spodbuja te sektorje kot sredstvo za spopadanje s podnebnimi spremembami in pravični prehod;

| (v) | naj pozove države članice in EU, naj v celoti izvajajo akcijski načrt EU za enakost spolov III in uresničijo cilje prednostnega področja o podnebnih spremembah in okolju; |
| --- | --- |

(v)

naj pozove države članice in EU, naj v celoti izvajajo akcijski načrt EU za enakost spolov III in uresničijo cilje prednostnega področja o podnebnih spremembah in okolju;

| (w) | naj zaščiti pravice zagovornic okoljskih človekovih pravic in jim nudi posebno podporo ter zagotovi, da se bodo kršitve in zlorabe proti njim preiskale in da bodo storilci odgovarjali za svoja dejanja; naj lokalnim organizacijam za pravice žensk zagotovi podporo z ustreznim financiranjem in odpravo omejitev, zaradi katerih je ovirana njihova zmožnost delovanja; |
| --- | --- |

(w)

naj zaščiti pravice zagovornic okoljskih človekovih pravic in jim nudi posebno podporo ter zagotovi, da se bodo kršitve in zlorabe proti njim preiskale in da bodo storilci odgovarjali za svoja dejanja; naj lokalnim organizacijam za pravice žensk zagotovi podporo z ustreznim financiranjem in odpravo omejitev, zaradi katerih je ovirana njihova zmožnost delovanja;

| (x) | naj poudari, da je treba zaščititi in spodbujati pravice skupin, ki se srečujejo z večplastnimi in presečnimi oblikami diskriminacije, vključno z invalidkami, temnopoltimi ženskami in ženskami drugih ras, migrantkami in pripadnicami etničnih manjšin, starejšimi ženskami, ženskami na podeželju in na neposeljenih območjih, materami samohranilkami in osebami LGBTIQ; naj dejavno spodbuja koncept boja proti večplastni diskriminaciji in naj v delo vseh organov OZN ter EU in njenih držav članic vključi presečno analizo; |
| --- | --- |

(x)

naj poudari, da je treba zaščititi in spodbujati pravice skupin, ki se srečujejo z večplastnimi in presečnimi oblikami diskriminacije, vključno z invalidkami, temnopoltimi ženskami in ženskami drugih ras, migrantkami in pripadnicami etničnih manjšin, starejšimi ženskami, ženskami na podeželju in na neposeljenih območjih, materami samohranilkami in osebami LGBTIQ; naj dejavno spodbuja koncept boja proti večplastni diskriminaciji in naj v delo vseh organov OZN ter EU in njenih držav članic vključi presečno analizo;

o

o o

| 2. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in posebnemu predstavniku EU za človekove pravice. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0315.

(2)  UL C 458, 19.12.2018, str. 34.

(3)  UL C 404, 6.10.2021, str. 202.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0314.

(5)  Kratko poročilo EPRS, Beijing Platform for Action: 25-year review and future priorities (Pekinška izhodišča za ukrepanje: pregled po 25 letih in prihodnje prednostne naloge), 27. februar 2020, na voljo na povezavi: https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_BRI(2020)646194

---

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/281 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/281

---

P9_TA(2022)0049

Nedavni dogodki na področju človekovih pravic na Filipinih

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o nedavnih dogodkih na področju človekovih pravic na Filipinih (2022/2540(RSP))

(2022/C 342/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah na Filipinih, zlasti resolucij z dne 15. septembra 2016 (1), 16. marca 2017 (2), 19. aprila 2018 (3) in 17. septembra 2020 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah na Filipinih, zlasti resolucij z dne 15. septembra 2016 (1), 16. marca 2017 (2), 19. aprila 2018 (3) in 17. septembra 2020 (4),

| — | ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju skupnega programa OZN za človekove pravice na Filipinih, ki sta ga filipinska vlada in OZN podpisali 22. julija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega programa OZN za človekove pravice na Filipinih, ki sta ga filipinska vlada in OZN podpisali 22. julija 2021,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila za javnost EU in Filipinov z dne 5. februarja 2021 po prvem srečanju pododbora za dobro upravljanje, pravno državo in človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila za javnost EU in Filipinov z dne 5. februarja 2021 po prvem srečanju pododbora za dobro upravljanje, pravno državo in človekove pravice,

| — | ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča,

| — | ob upoštevanju zakona Republike Filipini št. 11479 z dne 3. julija 2020, znanega tudi kot protiteroristični zakon, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zakona Republike Filipini št. 11479 z dne 3. julija 2020, znanega tudi kot protiteroristični zakon,

| — | ob upoštevanju izjave o Filipinih, ki jo je 7. oktobra 2021 podala visoka komisarka OZN za človekove pravice Michelle Bachelet na 48. zasedanju Sveta za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o Filipinih, ki jo je 7. oktobra 2021 podala visoka komisarka OZN za človekove pravice Michelle Bachelet na 48. zasedanju Sveta za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker Filipine in EU vežejo dolgoletni diplomatski, gospodarski, kulturni in politični odnosi; ker so Evropska unija in Filipini z ratifikacijo sporazuma o partnerstvu in sodelovanju ponovno potrdili skupno zavezanost načelom dobrega upravljanja, demokracije, pravne države, človekovih pravic, spodbujanja družbenega in gospodarskega razvoja, pa tudi zavezanost miru in varnosti v tej regiji; |
| --- | --- |

A.

ker Filipine in EU vežejo dolgoletni diplomatski, gospodarski, kulturni in politični odnosi; ker so Evropska unija in Filipini z ratifikacijo sporazuma o partnerstvu in sodelovanju ponovno potrdili skupno zavezanost načelom dobrega upravljanja, demokracije, pravne države, človekovih pravic, spodbujanja družbenega in gospodarskega razvoja, pa tudi zavezanost miru in varnosti v tej regiji;

| B. | ker so se na Filipinih po izvolitvi predsednika Rodriga Duterteja maja 2016 in začetku t. i. vojne proti drogam zgodili številni zunajsodni uboji in kršitve človekovih pravic; |
| --- | --- |

B.

ker so se na Filipinih po izvolitvi predsednika Rodriga Duterteja maja 2016 in začetku t. i. vojne proti drogam zgodili številni zunajsodni uboji in kršitve človekovih pravic;

| C. | ker je junija 2020 visoka komisarka OZN za človekove pravice poročala, da so uboji, povezani z vladno kampanjo proti drogam, zelo razširjeni in sistematični; ker je bilo po navedbah organizacij civilne družbe med racijami zaradi drog ubitih od 12 000 do 30 000 ljudi, medtem ko oblasti policijskim ukrepom med temi racijami pripisujejo 6 200 smrtnih žrtev; ker je predsednik Duterte izrecno spodbujal policijo, naj izvaja zunajsodne poboje in ji obljubljal imuniteto, medtem ko so bili policijski uradniki, vpleteni v ta dejanja, deležni napredovanja; ker je predsednik Duterte obljubil, da bo nadaljeval kampanjo proti drogam do konca svojega predsedniškega mandata leta 2022; |
| --- | --- |

C.

ker je junija 2020 visoka komisarka OZN za človekove pravice poročala, da so uboji, povezani z vladno kampanjo proti drogam, zelo razširjeni in sistematični; ker je bilo po navedbah organizacij civilne družbe med racijami zaradi drog ubitih od 12 000 do 30 000 ljudi, medtem ko oblasti policijskim ukrepom med temi racijami pripisujejo 6 200 smrtnih žrtev; ker je predsednik Duterte izrecno spodbujal policijo, naj izvaja zunajsodne poboje in ji obljubljal imuniteto, medtem ko so bili policijski uradniki, vpleteni v ta dejanja, deležni napredovanja; ker je predsednik Duterte obljubil, da bo nadaljeval kampanjo proti drogam do konca svojega predsedniškega mandata leta 2022;

| D. | ker je bilo od junija 2016 ubitih vsaj 146 zagovornikov človekovih pravic in vsaj 22 novinarjev, a v nobenem primeru še ni bila izrečena obsodba; |
| --- | --- |

D.

ker je bilo od junija 2016 ubitih vsaj 146 zagovornikov človekovih pravic in vsaj 22 novinarjev, a v nobenem primeru še ni bila izrečena obsodba;

| E. | ker so napadi na uveljavljanje pravice do svobode združevanja sistematični; ker je bilo med junijem 2019 in avgustom 2021 pridržanih in zaprtih 16 sindikalistov, 12 pa jih je bilo prisiljenih izstopiti iz sindikata; ker je bilo v času vlade predsednika Duterteja zunajsodno ubitih 50 sindikalistov; ker ozračje strahu, ustvarjeno na tak način, močno omejuje možnosti delavcev, da uveljavljajo svoje pravice, ki jih zagotavlja konvencija Mednarodne organizacije dela (MOD) št. 87; ker vlada izkorišča pandemijo, da bi opravičila neukrepanje, in je preložila tristransko misijo MOD na visoki ravni v državi, |
| --- | --- |

E.

ker so napadi na uveljavljanje pravice do svobode združevanja sistematični; ker je bilo med junijem 2019 in avgustom 2021 pridržanih in zaprtih 16 sindikalistov, 12 pa jih je bilo prisiljenih izstopiti iz sindikata; ker je bilo v času vlade predsednika Duterteja zunajsodno ubitih 50 sindikalistov; ker ozračje strahu, ustvarjeno na tak način, močno omejuje možnosti delavcev, da uveljavljajo svoje pravice, ki jih zagotavlja konvencija Mednarodne organizacije dela (MOD) št. 87; ker vlada izkorišča pandemijo, da bi opravičila neukrepanje, in je preložila tristransko misijo MOD na visoki ravni v državi,

| F. | ker oblasti povezujejo organizacije in posameznike s komunističnimi skupinami, znano kot „rdeče označevanje“, kar ima še vedno za posledico uboje, grožnje, aretacije brez sodnega naloga, nadlegovanje zagovornikov človekovih pravic, nasprotnikov, sindikalnih aktivistov, okoljevarstvenikov in novinarjev, ki želijo razkriti obtožbe o zunajsodnih pobojih in drugih kršitvah človekovih pravic; ker je protiteroristični zakon, sprejet leta 2020, institucionaliziral „rdeče označevanje“; |
| --- | --- |

F.

ker oblasti povezujejo organizacije in posameznike s komunističnimi skupinami, znano kot „rdeče označevanje“, kar ima še vedno za posledico uboje, grožnje, aretacije brez sodnega naloga, nadlegovanje zagovornikov človekovih pravic, nasprotnikov, sindikalnih aktivistov, okoljevarstvenikov in novinarjev, ki želijo razkriti obtožbe o zunajsodnih pobojih in drugih kršitvah človekovih pravic; ker je protiteroristični zakon, sprejet leta 2020, institucionaliziral „rdeče označevanje“;

| G. | ker je vrhovno sodišče 9. decembra 2021 potrdilo, da je protiteroristični zakon, ki ga je sprejela vlada predsednika Duterteja in ki varnostnim silam daje pooblastila za aretacijo in pridržanje osumljencev do največ 24 dni brez sodnega naloga in brez obtožnice, večinoma zakonit; |
| --- | --- |

G.

ker je vrhovno sodišče 9. decembra 2021 potrdilo, da je protiteroristični zakon, ki ga je sprejela vlada predsednika Duterteja in ki varnostnim silam daje pooblastila za aretacijo in pridržanje osumljencev do največ 24 dni brez sodnega naloga in brez obtožnice, večinoma zakonit;

| H. | ker je na Filipinih pandemija covida-19 še pospešila slabšanje razmer na področju človekovih pravic, zlasti kar zadeva svobodo izražanja, integriteto medijev in predvidljivo izvrševanje, ter je močno vplivala na zmožnost medijev in civilne družbe, da dokumentirajo takšne kršitve; ker so najranljivejše skupnosti na mestnih območjih močno občutile nasilje policije in vojske pri izvrševanju karantene; |
| --- | --- |

H.

ker je na Filipinih pandemija covida-19 še pospešila slabšanje razmer na področju človekovih pravic, zlasti kar zadeva svobodo izražanja, integriteto medijev in predvidljivo izvrševanje, ter je močno vplivala na zmožnost medijev in civilne družbe, da dokumentirajo takšne kršitve; ker so najranljivejše skupnosti na mestnih območjih močno občutile nasilje policije in vojske pri izvrševanju karantene;

| I. | ker je visoka komisarka OZN za človekove pravice Michelle Bachelet v svojem najnovejšem poročilu o Filipinih z dne 7. oktobra 2021 poudarila, da se hude kršitve človekovih pravic in zlorabe po vsej državi nadaljujejo, osnovne človekove pravice pa ne spoštujejo; |
| --- | --- |

I.

ker je visoka komisarka OZN za človekove pravice Michelle Bachelet v svojem najnovejšem poročilu o Filipinih z dne 7. oktobra 2021 poudarila, da se hude kršitve človekovih pravic in zlorabe po vsej državi nadaljujejo, osnovne človekove pravice pa ne spoštujejo;

| J. | ker je oktobra 2020 Svet za človekove pravice poudaril, da mora filipinska vlada zagotoviti odgovornost za zlorabe in kršitve človekovih pravic in glede njih izvesti neodvisne, popolne in pregledne preiskave ter kazensko preganjati vse, ki so storili huda kazniva dejanja; |
| --- | --- |

J.

ker je oktobra 2020 Svet za človekove pravice poudaril, da mora filipinska vlada zagotoviti odgovornost za zlorabe in kršitve človekovih pravic in glede njih izvesti neodvisne, popolne in pregledne preiskave ter kazensko preganjati vse, ki so storili huda kazniva dejanja;

| K. | ker je 15. septembra 2021 predobravnavni senat Mednarodnega kazenskega sodišča sporočil, da je urad tožilstva pooblastil, da začne preiskave hudodelstev zoper človečnost, vključno z umori, storjenimi pod vodstvom predsednika Duterteja v okviru vojne proti drogam, pa tudi tistih, ki jih je v mestu Davao med letoma 2011 in 2016 domnevno zagrešil vod smrti, znan kot Davao Death Squad; |
| --- | --- |

K.

ker je 15. septembra 2021 predobravnavni senat Mednarodnega kazenskega sodišča sporočil, da je urad tožilstva pooblastil, da začne preiskave hudodelstev zoper človečnost, vključno z umori, storjenimi pod vodstvom predsednika Duterteja v okviru vojne proti drogam, pa tudi tistih, ki jih je v mestu Davao med letoma 2011 in 2016 domnevno zagrešil vod smrti, znan kot Davao Death Squad;

| L. | ker so Filipini marca 2018 na pobudo predsednika Duterteja izstopili iz Mednarodnega kazenskega sodišča, potem ko je začelo predhodno preiskavo v zvezi s pritožbo zoper Rodriga Duterteja v povezavi z velikim številom ubojev v okviru kampanje proti drogam; |
| --- | --- |

L.

ker so Filipini marca 2018 na pobudo predsednika Duterteja izstopili iz Mednarodnega kazenskega sodišča, potem ko je začelo predhodno preiskavo v zvezi s pritožbo zoper Rodriga Duterteja v povezavi z velikim številom ubojev v okviru kampanje proti drogam;

| M. | ker se zaradi prihodnjih volitev maja 2022 poroča o vse pogostejših kampanjah blatenja, sovraštva in dezinformiranja ter o porastu vojske trolov v filipinskem kibernetskem prostoru; ker so družbeni mediji glavni vir informacij na Filipinih; ker so tarča teh napadov zlasti ženske in manjšine; ker je bilo nedavno zaradi kršenja pravil o neželeni elektronski pošti in manipulaciji v družbenih medijih izbrisanih več kot 300 računov; ker se filipinski parlament poskuša boriti proti spletnim zlorabam in je zato sprejel zakon, v skladu s katerim morajo uporabniki družbenih medijev pri ustvarjanju novih računov registrirati svojo pravno identiteto; ker obstajajo utemeljeni pomisleki, da bi vlada ta zakon lahko zlorabila za napade na novinarje in civilno družbo; ker filipinske oblasti niso povabile EU, da bi izvedla misijo za opazovanje volitev; |
| --- | --- |

M.

ker se zaradi prihodnjih volitev maja 2022 poroča o vse pogostejših kampanjah blatenja, sovraštva in dezinformiranja ter o porastu vojske trolov v filipinskem kibernetskem prostoru; ker so družbeni mediji glavni vir informacij na Filipinih; ker so tarča teh napadov zlasti ženske in manjšine; ker je bilo nedavno zaradi kršenja pravil o neželeni elektronski pošti in manipulaciji v družbenih medijih izbrisanih več kot 300 računov; ker se filipinski parlament poskuša boriti proti spletnim zlorabam in je zato sprejel zakon, v skladu s katerim morajo uporabniki družbenih medijev pri ustvarjanju novih računov registrirati svojo pravno identiteto; ker obstajajo utemeljeni pomisleki, da bi vlada ta zakon lahko zlorabila za napade na novinarje in civilno družbo; ker filipinske oblasti niso povabile EU, da bi izvedla misijo za opazovanje volitev;

| N. | ker je predstavniški dom Filipinov 2. marca 2021 v tretji obravnavi sprejel predlog zakona št. 7814, ki po besedah filipinskega komisarja za človekove pravice določa domneve o krivdi za osebe, obtožene trgovanja z nezakonitimi drogami, financiranja, ščitenja in prikrivanja le-tega oziroma povezanosti z nezakonitimi drogami, ter prav tako poskuša ponovno uvesti smrtno kazen; |
| --- | --- |

N.

ker je predstavniški dom Filipinov 2. marca 2021 v tretji obravnavi sprejel predlog zakona št. 7814, ki po besedah filipinskega komisarja za človekove pravice določa domneve o krivdi za osebe, obtožene trgovanja z nezakonitimi drogami, financiranja, ščitenja in prikrivanja le-tega oziroma povezanosti z nezakonitimi drogami, ter prav tako poskuša ponovno uvesti smrtno kazen;

| O. | ker predlog zakona o zaščiti zagovornikov človekovih pravic, ki ga je predstavniški dom že sprejel, še vedno čaka na obravnavo v senatu; |
| --- | --- |

O.

ker predlog zakona o zaščiti zagovornikov človekovih pravic, ki ga je predstavniški dom že sprejel, še vedno čaka na obravnavo v senatu;

| P. | ker so v skladu s profilom države glede enakosti spolov za leto 2021, ki ga je pripravila delegacija EU na Filipinih, patriarhalne norme v politiki, kulturi in družbi kodificirane in okrepljene tudi v filipinskih zakonih in politikah, ki jih omogočajo zakonodajni organi in organi oblikovanja politik, v katerih stalno prevladujejo moški; ker veljavni zakoni, kot sta revidiran kazenski zakonik in družinski zakonik, še vedno vsebujejo določbe, ki diskriminirajo ženske; |
| --- | --- |

P.

ker so v skladu s profilom države glede enakosti spolov za leto 2021, ki ga je pripravila delegacija EU na Filipinih, patriarhalne norme v politiki, kulturi in družbi kodificirane in okrepljene tudi v filipinskih zakonih in politikah, ki jih omogočajo zakonodajni organi in organi oblikovanja politik, v katerih stalno prevladujejo moški; ker veljavni zakoni, kot sta revidiran kazenski zakonik in družinski zakonik, še vedno vsebujejo določbe, ki diskriminirajo ženske;

| Q. | ker je bila dobitnica Nobelove nagrade za mir Maria Ressa, novinarka in soustanoviteljica novičarskega portala Rappler, leta 2019 aretirana zaradi kibernetskega obrekovanja, 15. junija 2020 pa obsojena; ker so leta 2021 neznani storilci ubili novinarja Orlanda Dinoya in Reynanta Cortesa; |
| --- | --- |

Q.

ker je bila dobitnica Nobelove nagrade za mir Maria Ressa, novinarka in soustanoviteljica novičarskega portala Rappler, leta 2019 aretirana zaradi kibernetskega obrekovanja, 15. junija 2020 pa obsojena; ker so leta 2021 neznani storilci ubili novinarja Orlanda Dinoya in Reynanta Cortesa;

| R. | ker je senatorka Leila De Lima po petih letih brez sojenja in na podlagi izmišljenih obtožb še vedno v zaporu; ker je bila senatorka pridržana na podlagi diskriminatornih razlogov, in sicer zaradi svojega političnega prepričanja ter statusa zagovornice človekovih pravic in ker je ženska, v vseh letih pripora pa ji je bila odvzeta volilna pravica in možnost spremljanja sej senata na daljavo; ker senatorka, ki je napovedala, da namerava ponovno kandidirati za mesto v senatu, ne bo imela enakih pravic in priložnosti za vodenje svoje volilne kampanje kot drugi kandidati; |
| --- | --- |

R.

ker je senatorka Leila De Lima po petih letih brez sojenja in na podlagi izmišljenih obtožb še vedno v zaporu; ker je bila senatorka pridržana na podlagi diskriminatornih razlogov, in sicer zaradi svojega političnega prepričanja ter statusa zagovornice človekovih pravic in ker je ženska, v vseh letih pripora pa ji je bila odvzeta volilna pravica in možnost spremljanja sej senata na daljavo; ker senatorka, ki je napovedala, da namerava ponovno kandidirati za mesto v senatu, ne bo imela enakih pravic in priložnosti za vodenje svoje volilne kampanje kot drugi kandidati;

| S. | ker so Filipini deležni ugodnosti iz splošne sheme preferencialov GSP+; ker to pomeni, da morajo Filipini dejansko izvajati 27 mednarodnih konvencij o človekovih pravicah, pravicah delavcev, varstvu okolja in dobrem upravljanju; ker je bilo leta 2020 prednostne obravnave v okviru tega sistema deležnih 26 % skupnega filipinskega izvoza v EU (1,6 milijarde EUR); |
| --- | --- |

S.

ker so Filipini deležni ugodnosti iz splošne sheme preferencialov GSP+; ker to pomeni, da morajo Filipini dejansko izvajati 27 mednarodnih konvencij o človekovih pravicah, pravicah delavcev, varstvu okolja in dobrem upravljanju; ker je bilo leta 2020 prednostne obravnave v okviru tega sistema deležnih 26 % skupnega filipinskega izvoza v EU (1,6 milijarde EUR);

| 1. | ostro obsoja tisoče izvensodnih ubojev in drugih hudih kršitev človekovih pravic, povezanih z vojno proti drogam; poziva EU k odločnemu odzivu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | znova poziva filipinsko vlado, naj nemudoma preneha vse nasilje in kršitve človekovih pravic, uperjene v domnevne storilce kaznivih dejanj, povezanih z drogami, vključno z nezakonitimi uboji, samovoljnimi pridržanji, mučenjem in drugimi zlorabami, ter naj razpusti zasebne in državno podprte paravojaške skupine, ki sodelujejo v vojni proti drogam; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obsoja grožnje, nadlegovanje, ustrahovanje in nasilje zoper ljudi, ki razkrivajo domnevne izvensodne usmrtitve in druge kršitve človekovih pravic v državi; obsoja prakso, pri kateri vladni uradniki rdeče označujejo aktiviste, novinarje in kritike ter jih tako izpostavljajo potencialni škodi, ter v zvezi s tem poziva k ukinitvi nacionalne projektne skupine za odpravo lokalnih komunističnih oboroženih konfliktov (NTF-ELCAC), ki je pristojna za tovrstno označevanje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva oblasti, naj prenehajo rdeče označevati organizacije in posameznike, tudi zagovornike človekovih pravic in okoljevarstvenike, novinarje, sindikaliste ter cerkvene in humanitarne delavce; poziva vlado, naj izpusti vse zagovornike človekovih pravic, politične oporečnike in novinarje, ki so bili nepravično pridržani, in naj nemudoma umakne vse politično motivirane obtožbe zoper njih; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva oblasti, naj spoštujejo pravico do svobode izražanja in poskrbijo, da lahko novinarji svoje delo opravljajo brez strahu; poziva k prenehanju pregona Marie Ressa, Frenchie Mae Cumpio in vseh drugih neodvisnih novinarjev; |
| --- | --- |

5.

| 6. | znova poziva filipinske oblasti, naj prenehajo politično nadlegovati senatorko Leilo De Lima, jo nemudoma in brezpogojno izpustijo na svobodo ter uvedejo poštene sodne postopke zoper tiste, za katere se izkaže, da so odgovorni za njeno samovoljno pridržanje in druge kršitve njenih človekovih pravic, kot so napadi na podlagi spola in kršitve njene pravice do poštenega sojenja; poziva EU, naj še naprej pozorno spremlja primer senatorke De Lima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ostro obsoja ponižujoče, seksistične in do žensk sovražne izjave predsednika Duterteja o ženskah in ljudeh, ki se opredeljujejo kot pripadniki skupnosti LGBTIQ+, in ga poziva, naj ne spodbuja sovraštva proti njim; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva filipinske oblasti, naj nemudoma opravijo nepristranske, pregledne, neodvisne in smiselne preiskave vseh izvensodnih usmrtitev, tudi tistih Joryja Porquie, Randalla „Randyja“ Echanisa in Zare Alvarez, ter naj preiščejo prisilno izginotje in smrt Elene Tijamo in domnevne kršitve mednarodnih človekovih pravic in humanitarnega prava, nato pa naj storilce sodno preganjajo; poziva filipinske oblasti, naj poskrbijo za preiskave vseh sodnih postopkov zoper višje policijske uradnike in politike, kjer obstaja razumen sum, da so neposredno pristojni ali odgovorni za kršitve mednarodnega prava in druge resne kršitve in zlorabe človekovih pravic; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zahteva, naj se filipinske oblasti nemudoma posvetujejo s sindikati o časovnem načrtu za izvajanje sklepov iz poročila Mednarodne organizacije dela o Filipinih ter naj pred konferenco MOD dela leta 2022 sprejmejo tristransko misijo na visoki ravni v njihovo državo, da bo spremljala izvajanje sklepov Mednarodne organizacije dela iz leta 2019; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da morajo posamezniki, odgovorni za kršitve domačega prava in mednarodnega prava človekovih pravic, odgovarjati za svoja dejanja, ne glede na čin ali položaj, in sicer v poštenih sodnih postopkih pred civilnim sodiščem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponovno poudarja, da nasprotuje smrtni kazni, in opozarja, da mora kazenska zakonodaja vedno temeljiti na domnevi nedolžnosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Filipine, naj spremenijo ali razveljavijo zakonodajo, ki je diskriminatorna do žensk, ter naj spodbujajo in varujejo pravice žensk; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da je predobravnavni senat I Mednarodnega kazenskega sodišča ugodil zahtevi tožilca, naj začne preiskavo kaznivih dejanj v pristojnosti sodišča, ki so bila domnevno storjena na filipinskem ozemlju med 1. novembrom 2011 in 16. marcem 2019 v času vojne proti drogam; |
| --- | --- |

13.

| 14. | močno obžaluje odločitev filipinske vlade, da bo odstopila od Rimskega statuta; jo poziva, naj to odločitev prekliče; spodbuja Mednarodno kazensko sodišče, naj še naprej raziskuje primere domnevnih zločinov proti človečnosti, ki naj bi bili zagrešeni v okviru vojne proti drogam; poziva filipinsko vlado, naj v celoti sodeluje s tožilstvom Mednarodnega kazenskega sodišča pri preiskavi razmer na Filipinih ter nujno izboljša in bolje financira domače instrumente za zagotavljanje varnosti prič in mediatorjev; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva vlado, naj spremeni svoj protiteroristični zakon in njegova izvedbena pravila in uredbe ter jih uskladi z mednarodnimi standardi na področju boja proti terorizmu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da skupni program OZN za spodbujanje in varstvo človekovih pravic na Filipinih brez javnega in preglednega razkritja vseh ugotovitev in aktivne udeležbe neodvisnih organizacij na področju človekovih pravic in organizacij civilne družbe ne bo imel dovolj zmogljivosti za spremljanje razmer na področju človekovih pravic v državi, zato potrebni ukrepi morda ne bodo sprejeti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva filipinske oblasti, naj v celoti spoštujejo zakon o pravicah domorodnih ljudstev in njegove obveznosti, ki jim jih narekuje mednarodno pravo, glede zaščite človekovih pravic domorodnega prebivalstva, tudi med oboroženimi spopadi; je zgrožen, ker paravojaške skupine sodelujejo v trgovini z otroki, jih novačijo in uporabljajo v konfliktih v državi, ter poziva vse strani, naj ustavijo takšne prakse; |
| --- | --- |

17.

| 18. | se boji dodatnih kršitev in omejitev političnih pravic v spletu in zunaj njega med prihodnjimi volitvami in predvolilnim obdobjem; poziva vse kandidate, naj ne uporabljajo dezinformacijskih kampanj in vojsk trolov ter naj se zavežejo poštenim in na dejstvih temelječim kampanjam, s čimer bodo preprečili dodatne delitve v filipinski družbi in politiki; poziva filipinske oblasti, naj tesno sodelujejo s ponudniki družbenih medijev, da bi preprečili manipulacije, pošiljanje neželenih elektronskih sporočil in vse druge poskuse razvrednotenja javne razprave; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva filipinske oblasti, naj si še bolj prizadevajo, da bi zagotovile poštene in svobodne volitve ter nesovražno okolje za vodenje kampanj na spletu in zunaj njega; v zvezi s tem obžaluje, da filipinske oblasti niso povabile EU k spremljanju volitev; poziva filipinsko vlado, naj poskrbi za varno, pošteno in svobodno volilno kampanjo ter vsem zagotovi dostop do volilnih virov; poziva delegacijo EU in predstavništva držav članic, naj podprejo napotitev mednarodne misije za opazovanje volitev ter v celoti podprejo neodvisne lokalne opazovalce volitev, se z njimi redno srečujejo in pozorno spremljajo vse incidente, ki bodo med volilno kampanjo prijavljeni, tudi tako, da se v zvezi z njimi obrnejo neposredno na filipinske oblasti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | obžaluje vse slabše razmere na področju človekovih pravic na Filipinih pod vodstvom predsednika Duterteja ter upa, da bo na poštenih in svobodnih volitvah izvoljena nova demokratična vlada, ki bo spoštovala človekove pravice, preiskala in sodno preganjala pretekle kršitve človekovih pravic ter ponovno pristopila k Rimskemu statutu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj določi jasne in javne roke, do katerih morajo Filipini začeti spoštovati svoje obveznosti glede človekovih pravic v okviru sheme GSP+, ter jo znova odločno spodbuja, naj nemudoma uvede postopke, s katerimi bi lahko začasno umaknili preferenciale v okviru sheme GSP+, če se razmere ne bodo znatno izboljšale ali če filipinski organi ne bodo pripravljeni sodelovati; |
| --- | --- |

21.

| 22. | znova poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj pozorno spremlja razmere na Filipinih in redno poroča Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva države članice, naj na Filipine ne izvažajo orožja, tehnologije za nadzor in druge opreme, ki bi jih filipinske oblasti lahko uporabile za notranjo represijo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva delegacijo EU in predstavništva držav članic v državi, naj prednostno podprejo civilno družbo in uporabijo vse razpoložljive možnosti, da bi dodatno podprle delo zagovornikov človekovih pravic in okoljevarstvenikov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam držav članic, predsedniku, vladi in kongresu Filipinov, vladam držav članic Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN), visoki komisarki Združenih narodov za človekove pravice, generalnemu sekretarju Združenih narodov in generalnemu sekretarju Združenja držav jugovzhodne Azije. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  UL C 204, 13.6.2018, str. 123.

(2)  UL C 263, 25.7.2018, str. 113.

(3)  UL C 390, 18.11.2019, str. 104.

(4)  UL C 385, 22.9.2021, str. 133.

---

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/286 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/286

---

P9_TA(2022)0050

Smrtna kazen v Iranu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o smrtni kazni v Iranu (2022/2541(RSP))

(2022/C 342/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iranu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iranu,

| — | ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni,

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic (evropski zakon Magnickega), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic (evropski zakon Magnickega),

| — | ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 30. januarja 2022 o obsodbi Narges Mohamadi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 30. januarja 2022 o obsodbi Narges Mohamadi,

| — | ob upoštevanju načel OZN za zaščito vseh oseb, ki so na kakršen koli način pridržane ali zaprte, iz leta 1988, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načel OZN za zaščito vseh oseb, ki so na kakršen koli način pridržane ali zaprte, iz leta 1988,

| — | ob upoštevanju izjave Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice z dne 18. marca 2021, v kateri se je zahtevala takojšnja izpustitev dr. Ahmadreze Džalalija, in izjave z dne 25. novembra 2020, v kateri je bil Iran pozval, naj ga ne usmrti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice z dne 18. marca 2021, v kateri se je zahtevala takojšnja izpustitev dr. Ahmadreze Džalalija, in izjave z dne 25. novembra 2020, v kateri je bil Iran pozval, naj ga ne usmrti,

| — | ob upoštevanju mnenja delovne skupine Sveta OZN za človekove pravice o samovoljnih pridržanjih, ki je bilo sprejeto na zasedanju med 20. in 24. novembrom 2017, glede Ahmadreze Džalalija (Islamska republika Iran), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja delovne skupine Sveta OZN za človekove pravice o samovoljnih pridržanjih, ki je bilo sprejeto na zasedanju med 20. in 24. novembrom 2017, glede Ahmadreze Džalalija (Islamska republika Iran),

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah iz leta 1989, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah iz leta 1989,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je odprava smrtne kazni po vsem svetu eden glavnih ciljev politike EU na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

A.

ker je odprava smrtne kazni po vsem svetu eden glavnih ciljev politike EU na področju človekovih pravic;

| B. | ker je bilo po podatkih OZN med 1. januarjem in 1. decembrom 2021 v Iranu usmrčenih vsaj 275 ljudi, med njimi sta bila vsaj dva mladoletna prestopnika in 10 žensk; ker ima Iran največje število usmrtitev na prebivalca na svetu; ker so iranske oblasti izrekle smrtne kazni zaradi obtožb, povezanih s protesti, in usmrtile tiste, ki so bili obtoženi v povezavi z obsežnimi protesti, vendar niso izvedle pregledne preiskave resnih obtožb glede pretirane in smrtonosne sile, ki naj bi jo proti protestnikom uporabili varnostniki; ker so zaporniki v Iranu pogosto žrtve mučenja, kar vzbuja zaskrbljenost, da se jim izrekajo smrtne kazni na podlagi lažnih priznanj za kazniva dejanja, ki jih niso storili; |
| --- | --- |

B.

ker je bilo po podatkih OZN med 1. januarjem in 1. decembrom 2021 v Iranu usmrčenih vsaj 275 ljudi, med njimi sta bila vsaj dva mladoletna prestopnika in 10 žensk; ker ima Iran največje število usmrtitev na prebivalca na svetu; ker so iranske oblasti izrekle smrtne kazni zaradi obtožb, povezanih s protesti, in usmrtile tiste, ki so bili obtoženi v povezavi z obsežnimi protesti, vendar niso izvedle pregledne preiskave resnih obtožb glede pretirane in smrtonosne sile, ki naj bi jo proti protestnikom uporabili varnostniki; ker so zaporniki v Iranu pogosto žrtve mučenja, kar vzbuja zaskrbljenost, da se jim izrekajo smrtne kazni na podlagi lažnih priznanj za kazniva dejanja, ki jih niso storili;

| C. | ker Iran izreka in izvaja smrtno kazen za mladoletnike, kar je v nasprotju z obveznostmi, ki izhajajo iz Konvencije OZN o otrokovih pravicah; ker je bilo med letom 2009 in septembrom 2020 prijavljenih vsaj 67 usmrtitev mladoletnih prestopnikov; ker je bilo januarja 2022 v Iranu na smrt obsojenih 85 mladoletnih prestopnikov; |
| --- | --- |

C.

ker Iran izreka in izvaja smrtno kazen za mladoletnike, kar je v nasprotju z obveznostmi, ki izhajajo iz Konvencije OZN o otrokovih pravicah; ker je bilo med letom 2009 in septembrom 2020 prijavljenih vsaj 67 usmrtitev mladoletnih prestopnikov; ker je bilo januarja 2022 v Iranu na smrt obsojenih 85 mladoletnih prestopnikov;

| D. | ker se smrtna kazen nesorazmerno uporablja za etnične in verske manjšine, zlasti beluško, kurdsko, arabsko in bahajsko; ker kazenski zakonik inkriminira homoseksualnost, smrtna kazen pa se uporablja za napade na LGBTIQ osebe; ker se ženskam izreka smrtna kazen zaradi diskriminatorne narave več zakonov, ki jih neposredno zadevajo; |
| --- | --- |

D.

ker se smrtna kazen nesorazmerno uporablja za etnične in verske manjšine, zlasti beluško, kurdsko, arabsko in bahajsko; ker kazenski zakonik inkriminira homoseksualnost, smrtna kazen pa se uporablja za napade na LGBTIQ osebe; ker se ženskam izreka smrtna kazen zaradi diskriminatorne narave več zakonov, ki jih neposredno zadevajo;

| E. | ker je po podatkih organizacije Novinarji brez meja po tem, ko je bil 12. decembra 2020 usmrčen Ruholah Zam, Iran usmrtil več novinarjev kot katera koli druga država; ker je Iran še vedno ena od najbolj represivnih držav na svetu za novinarje, nadlegovanje novinarjev in medijskih hiš pa je neprizanesljivo; |
| --- | --- |

E.

ker je po podatkih organizacije Novinarji brez meja po tem, ko je bil 12. decembra 2020 usmrčen Ruholah Zam, Iran usmrtil več novinarjev kot katera koli druga država; ker je Iran še vedno ena od najbolj represivnih držav na svetu za novinarje, nadlegovanje novinarjev in medijskih hiš pa je neprizanesljivo;

| F. | ker je bil švedsko-iranski državljan dr. Ahmadreza Džalali, akademik na belgijski univerzi Vrije Universiteit Brussel in Univerzi vzhodnega Piemonta, oktobra 2017 obsojen na smrt na podlagi obtožbe lažnega vohunjenja po skrajno nepoštenem sojenju in na podlagi priznanja, pridobljenega z mučenjem; ker ga v zaporu Evin redno zapirajo v samico; |
| --- | --- |

F.

ker je bil švedsko-iranski državljan dr. Ahmadreza Džalali, akademik na belgijski univerzi Vrije Universiteit Brussel in Univerzi vzhodnega Piemonta, oktobra 2017 obsojen na smrt na podlagi obtožbe lažnega vohunjenja po skrajno nepoštenem sojenju in na podlagi priznanja, pridobljenega z mučenjem; ker ga v zaporu Evin redno zapirajo v samico;

| G. | ker so v mnogih primerih poročali o nečloveških in ponižujočih razmerah, zlasti v zaporu Evin, in pomanjkanju ustreznega dostopa do zdravstvene oskrbe med pridržanjem, kar je v nasprotju s Standardnimi minimalnimi pravili OZN za ravnanje z zaporniki; |
| --- | --- |

G.

ker so v mnogih primerih poročali o nečloveških in ponižujočih razmerah, zlasti v zaporu Evin, in pomanjkanju ustreznega dostopa do zdravstvene oskrbe med pridržanjem, kar je v nasprotju s Standardnimi minimalnimi pravili OZN za ravnanje z zaporniki;

| H. | ker so v Iranu samovoljno pridržani tudi drugi državljani EU; ker Iran ne priznava dvojnega državljanstva, s čimer omejuje dostop tujih veleposlaništev do njihovih državljanov z dvojnim državljanstvom, ki so pridržani v Iranu; |
| --- | --- |

H.

ker so v Iranu samovoljno pridržani tudi drugi državljani EU; ker Iran ne priznava dvojnega državljanstva, s čimer omejuje dostop tujih veleposlaništev do njihovih državljanov z dvojnim državljanstvom, ki so pridržani v Iranu;

| I. | ker je bil januarja 2022 na smrt obsojen boksarski prvak Mohamad Džavad, potem ko je bil obtožen širjenja sprevrženosti na Zemlji; ker je bil septembra 2020 usmrčen rokoborec Navid Afkari, ki je izjavil, da je bil mučen in je dal lažno priznanje; ker sta njuni kazni neposredno povezani z miroljubnim uveljavljanjem pravic do svobode izražanja in zbiranja; |
| --- | --- |

I.

ker je bil januarja 2022 na smrt obsojen boksarski prvak Mohamad Džavad, potem ko je bil obtožen širjenja sprevrženosti na Zemlji; ker je bil septembra 2020 usmrčen rokoborec Navid Afkari, ki je izjavil, da je bil mučen in je dal lažno priznanje; ker sta njuni kazni neposredno povezani z miroljubnim uveljavljanjem pravic do svobode izražanja in zbiranja;

| J. | ker sta obsodbi Mohamada Džavada in Navida Afkarija del okrepljenega zatiranja športnikov v Iranu; |
| --- | --- |

J.

ker sta obsodbi Mohamada Džavada in Navida Afkarija del okrepljenega zatiranja športnikov v Iranu;

| K. | ker je bila Narges Mohamadi, dobitnica nagrade Pera Angerja, ki je vodila kampanjo proti smrtni kazni v Iranu, nedavno obsojena na dodatnih osem let zapora in 70 udarcev z bičem; |
| --- | --- |

K.

ker je bila Narges Mohamadi, dobitnica nagrade Pera Angerja, ki je vodila kampanjo proti smrtni kazni v Iranu, nedavno obsojena na dodatnih osem let zapora in 70 udarcev z bičem;

| L. | ker je bila Nasrin Sotudeh, priznana odvetnica za človekove pravice, ki se je med drugim zavzemala za postopno odpravo smrtne kazni in je obsežno sodelovala z mladimi zaporniki, obsojenimi na smrt zaradi kaznivih dejanj, ki so jih storili, ko so bili mlajši od 18 let, marca 2019 obsojena na 33 let in šest mesecev zapora; ker ji je Evropski parlament leta 2012 podelil nagrado Saharova za svobodo misli kot priznanje za izjemno delo na področju varstva človekovih pravic; |
| --- | --- |

L.

ker je bila Nasrin Sotudeh, priznana odvetnica za človekove pravice, ki se je med drugim zavzemala za postopno odpravo smrtne kazni in je obsežno sodelovala z mladimi zaporniki, obsojenimi na smrt zaradi kaznivih dejanj, ki so jih storili, ko so bili mlajši od 18 let, marca 2019 obsojena na 33 let in šest mesecev zapora; ker ji je Evropski parlament leta 2012 podelil nagrado Saharova za svobodo misli kot priznanje za izjemno delo na področju varstva človekovih pravic;

| M. | ker obsežna prisilna izginotja in usmrtitve političnih oporečnikov po hitrem postopku, ki so se zgodila leta 1988, doslej še niso bila predmet nobene preiskave in zanje tudi nihče ni odgovarjal; |
| --- | --- |

M.

ker obsežna prisilna izginotja in usmrtitve političnih oporečnikov po hitrem postopku, ki so se zgodila leta 1988, doslej še niso bila predmet nobene preiskave in zanje tudi nihče ni odgovarjal;

| N. | ker EU od leta 2011 sprejema omejevalne ukrepe za Iran zaradi kršitev človekovih pravic, vključno z zamrznitvijo sredstev in prepovedjo izdajanja vizumov za posameznike in subjekte, odgovorne za hude kršitve človekovih pravic, ter prepovedjo izvoza v Iran za opremo, ki bi se lahko uporabila za notranjo represijo in nadzor telekomunikacij; ker se ti ukrepi redno posodabljajo in so bili podaljšani do 13. aprila 2022; |
| --- | --- |

N.

ker EU od leta 2011 sprejema omejevalne ukrepe za Iran zaradi kršitev človekovih pravic, vključno z zamrznitvijo sredstev in prepovedjo izdajanja vizumov za posameznike in subjekte, odgovorne za hude kršitve človekovih pravic, ter prepovedjo izvoza v Iran za opremo, ki bi se lahko uporabila za notranjo represijo in nadzor telekomunikacij; ker se ti ukrepi redno posodabljajo in so bili podaljšani do 13. aprila 2022;

| O. | ker se je od avgusta 2021, ko je funkcijo predsednika prevzel Ebrahim Raisi, znatno povečalo število usmrtitev, tudi žensk; |
| --- | --- |

O.

ker se je od avgusta 2021, ko je funkcijo predsednika prevzel Ebrahim Raisi, znatno povečalo število usmrtitev, tudi žensk;

| P. | ker poročila kažejo, da je v Iranu v tako imenovanih ubojih iz časti vsako leto brutalno umorjenih od 400 do 500 žensk; ker so tovrstni uboji v skladu z iranskim kazenskim zakonikom pod določenimi pogoji dovoljeni brez kazni; ker tisti, ki proti ženskam in moškim storijo kazniva dejanja v imenu časti, pogosto niso obsojeni; ker je Mono Hejdari 5. februarja 2022 obglavil mož, ki se je nato po ulicah mesta Ahvaz v jugozahodnem Iranu sprehajal z njeno odrezano glavo; ker je Romino Ašrafi, staro 13 let, maja 2020 med spanjem obglavil njen oče s srpom; |
| --- | --- |

P.

ker poročila kažejo, da je v Iranu v tako imenovanih ubojih iz časti vsako leto brutalno umorjenih od 400 do 500 žensk; ker so tovrstni uboji v skladu z iranskim kazenskim zakonikom pod določenimi pogoji dovoljeni brez kazni; ker tisti, ki proti ženskam in moškim storijo kazniva dejanja v imenu časti, pogosto niso obsojeni; ker je Mono Hejdari 5. februarja 2022 obglavil mož, ki se je nato po ulicah mesta Ahvaz v jugozahodnem Iranu sprehajal z njeno odrezano glavo; ker je Romino Ašrafi, staro 13 let, maja 2020 med spanjem obglavil njen oče s srpom;

| Q. | ker je ameriško ministrstvo za zunanje zadeve poudarilo, da je Iran v zadnjih letih še vedno največji državni sponzor terorizma na svetu, saj zagotavlja politično, finančno, operativno in logistično podporo različnim skupinam, ki so uvrščene na seznam terorističnih organizacij EU in seznam tujih terorističnih organizacij ZDA; |
| --- | --- |

Q.

ker je ameriško ministrstvo za zunanje zadeve poudarilo, da je Iran v zadnjih letih še vedno največji državni sponzor terorizma na svetu, saj zagotavlja politično, finančno, operativno in logistično podporo različnim skupinam, ki so uvrščene na seznam terorističnih organizacij EU in seznam tujih terorističnih organizacij ZDA;

| 1. | ponavlja, da odločno nasprotuje smrtni kazni v vseh okoliščinah; poziva vlado Irana, naj uvede takojšnji moratorij za izvrševanje smrtne kazni, kar bi bil prvi korak k njeni odpravi, in naj vse smrtne kazni pretvori v druge oblike kaznovanja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva oblasti Islamske republike Iran, naj nujno spremenijo člen 91 islamskega kazenskega zakonika Irana in izrecno prepovedo uporabo smrtne kazni za kazniva dejanja, ki jih storijo osebe, mlajše od 18 let, v vseh okoliščinah in brez kakršne koli diskrecijske pravice sodnikov, da naložijo smrtno kazen ali dosmrtno zaporno kazen brez možnosti izpustitve; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izreka globoko in iskreno sožalje družinam, prijateljem in sodelavcem vseh nedolžnih žrtev; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je treba zagotoviti varno in spodbudno okolje, v katerem je mogoče braniti in spodbujati človekove pravice brez strahu pred povračilnimi ukrepi, kaznovanjem ali ustrahovanjem; odločno podpira težnje iranskega ljudstva, ki želi živeti v svobodni, stabilni, vključujoči in demokratični državi, ki bo spoštovala državne in mednarodne obveznosti na področju človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva iranske oblasti, naj nemudoma umaknejo vse obtožbe proti dr. Ahmadrezi Džalaliju ter ga izpustijo na prostost in mu izplačajo odškodnino ter prenehajo groziti njegovim družinskim članom v Iranu in na Švedskem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter države članice EU, naj naredijo vse, kar je v njihovi moči, da bi preprečili usmrtitev dr. Ahmadreze Džalalija; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva iranske oblasti, naj brez odlašanja sodelujejo z veleposlaništvi držav članic v Teheranu in pripravijo izčrpen seznam oseb z dvojnim državljanstvom EU in Irana, ki so trenutno pridržane v iranskih zaporih; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva vse države članice EU, naj podajo skupno javno izjavo in sprožijo diplomatske pobude za spremljanje nepoštenih sodnih procesov in obiske zaporov, kjer so pridržani zagovorniki človekovih pravic in drugi zaporniki vesti, tudi državljani EU v Iranu, kot je določeno v smernicah EU o zagovornikih človekovih pravic; poziva, naj se takoj opustijo vse obtožbe proti vsem samovoljno pridržanim državljanom EU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva iranske oblasti, naj izpustijo vse politične zapornike, vključno z zagovorniki človekovih pravic, zlasti ugledno zagovornico človekovih pravic Narges Mohamadi, političnega novinarja Mehdija Mahmudiana, ki je bil zaradi svojega dela proti smrtni kazni nedavno obsojen na dodatnih sedem mesecev zapora, in dobitnico nagrade Saharova Nasrin Sotudeh; |
| --- | --- |

9.

| 10. | obžaluje, da v iranskih zaporih prihaja do sistematičnega mučenja in poziva k takojšnjemu prenehanju vseh oblik mučenja in slabega ravnanja z vsemi pridržanimi; obsoja uporabo prakse, na podlagi katere se pridržanim osebam onemogoča dostop do telefonskih klicev in družinskih obiskov; izraža resno zaskrbljenost, ker pridržane osebe med zaslišanji nimajo pravice do pravnega zastopanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | odločno obsoja vse slabše stanje človekovih pravic v Iranu, zlasti za pripadnike etničnih in verskih manjšin, zaradi sistemske politične, gospodarske, socialne in kulturne diskriminacije; obžaluje skrb zbujajoče dejstvo, da se smrtna kazen vse pogosteje uporablja kot orožje zoper protestnike, oporečnike, zagovornike človekovih pravic in pripadnike manjšin; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva iranske oblasti, naj obravnavajo vse oblike diskriminacije zoper pripadnike etničnih in verskih manjšin, vključno z Beluči, Kurdi, Arabci bahajci, kristjani in LGBTIQ osebami, poleg tega pa naj nemudoma in brezpogojno izpustijo vse, ki so zaprti zaradi uveljavljanja svobode veroizpovedi ali prepričanja oziroma spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | najostreje obsoja uporabo smrtne kazni za istospolne odnose, ki so v Iranu še vedno nezakoniti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva iranske oblasti, naj nemudoma razveljavijo zakon o mladih in zaščiti družine ter zagotovijo dostop do javnih storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, vključno z varnimi, zakonitimi, brezplačnimi in visokokakovostnimi storitvami splava v vseh okoliščinah; opozarja, da je dejstvo, da se ženskam ne dovoli splaviti, oblika nasilja na podlagi spola, ki je lahko enakovredna mučenju ali krutemu, nečloveškemu oziroma poniževalnemu ravnanju; ostro obsoja grožnje iranskih oblasti, da bodo za splav naložile smrtno kazen, in jih poziva, naj to določbo nemudoma razveljavijo; poziva EU in države članice, naj sodelujejo z OZN pri natančnem spremljanju novega zakona o mladih in zaščiti družine, njegovega vpliva na smrt mater in razvoja dogodkov v zvezi z uporabo smrtne kazni za splav; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da državljani Irana s pobudami, ki jih vodijo državljani, dosledno pozivajo k odpravi smrtne kazni ter k prenehanju njene uporabe proti zagovornikom človekovih pravic in njeni nesorazmerni uporabi proti manjšinam; podpira iransko civilno družbo in njena miroljubna prizadevanja za uveljavljanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Iran, naj dovoli obiske predstavnikov Sveta OZN za človekove pravice, vključno s posebnim poročevalcem OZN o stanju človekovih pravic v Islamski republiki Iran, in naj polno sodeluje v vseh posebnih postopkih tega organa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva EU, naj v dvostranskih odnosih z Iranom opozarja na kršitve človekovih pravic; poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj zagotovi, da bo Evropska služba za zunanje delovanje še naprej opozarjala na vprašanja človekovih pravic v okviru dialoga na visoki ravni med EU in Iranom; ponovno potrjuje, da je spoštovanje človekovih pravic eden osrednjih elementov pri razvoju odnosov med EU in Iranom; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja dejstvo, da je Svet sprejel globalni režim sankcij EU na področju človekovih pravic (evropski zakon Magnickega) kot pomemben instrument EU za kaznovanje kršiteljev človekovih pravic; poziva, naj se sprejmejo ciljno usmerjeni ukrepi proti iranskim uradnikom, ki so zagrešili hude kršitve človekovih pravic, vključno z usmrtitvami in samovoljnimi pridržanji državljanov z dvojnim državljanstvom in tujih državljanov v Iranu, vključno s sodniki, ki so novinarje, zagovornike človekovih pravic, politične oporečnike in aktiviste obsodili na smrt, in sicer z uporabo sedanjega režima sankcij EU za človekove pravice proti Iranu oziroma globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic (evropski zakon Magnickega); |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da bodo potrebni novi ciljno usmerjeni ukrepi, če iranske oblasti ne bodo izpustile dr. Ahmadreze Džalalija, kot zahtevajo EU in njene države članice; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja destabilizacijsko vlogo, ki jo ima iranski režim v širši regiji, in obsoja dejstvo, da je iranski režim odgovoren za smrt številnih civilistov v Siriji, Jemnu in Iraku; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalnemu sekretarju OZN, vrhovnemu vodji in predsedniku Islamske republike Iran ter poslancem iranskega parlamenta. |
| --- | --- |

21.

---

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/290 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/290

---

P9_TA(2022)0051

Politična kriza v Burkini Faso

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o politični krizi v Burkini Faso (2022/2542(RSP))

(2022/C 342/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, zlasti z dne 19. decembra 2019 o kršitvah človekovih pravic in verske svobode v Burkini Faso (1) in z dne 16. septembra 2020 o varnostnem sodelovanju med EU in Afriko na območju Sahela, v zahodni Afriki in Afriškem rogu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, zlasti z dne 19. decembra 2019 o kršitvah človekovih pravic in verske svobode v Burkini Faso (1) in z dne 16. septembra 2020 o varnostnem sodelovanju med EU in Afriko na območju Sahela, v zahodni Afriki in Afriškem rogu (2),

| — | ob upoštevanju izjave visokega predstavnika za zunanje zadeve in varnostno politiko v imenu EU o nedavnih dogodkih v Burkini Faso z dne 26. januarja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visokega predstavnika za zunanje zadeve in varnostno politiko v imenu EU o nedavnih dogodkih v Burkini Faso z dne 26. januarja 2022,

| — | ob upoštevanju izjave uradnega govorca generalnega sekretarja OZN z dne 24. januarja 2022 o Burkini Faso, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave uradnega govorca generalnega sekretarja OZN z dne 24. januarja 2022 o Burkini Faso,

| — | ob upoštevanju izjave Varnostnega sveta Združenih narodov z dne 9. februarja 2022 o razmerah v Burkini Faso, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Varnostnega sveta Združenih narodov z dne 9. februarja 2022 o razmerah v Burkini Faso,

| — | ob upoštevanju končnega sporočila po izrednem vrhu voditeljev držav in vlad Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav z dne 28. januarja 2022 o političnih razmerah v Burkini Faso, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega sporočila po izrednem vrhu voditeljev držav in vlad Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav z dne 28. januarja 2022 o političnih razmerah v Burkini Faso,

| — | ob upoštevanju protokola Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav o demokraciji in dobrem upravljanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju protokola Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav o demokraciji in dobrem upravljanju,

| — | ob upoštevanju končnega sporočila o razmerah v Burkini Faso, ki ga je sprejel Mirovni in varnostni svet Afriške unije na svojem 1062. srečanju 31. januarja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega sporočila o razmerah v Burkini Faso, ki ga je sprejel Mirovni in varnostni svet Afriške unije na svojem 1062. srečanju 31. januarja 2022,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 9. marca 2020 z naslovom Za celovito strategijo z Afriko (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 9. marca 2020 z naslovom Za celovito strategijo z Afriko (JOIN(2020)0004),

| — | ob upoštevanju resolucije Skupne parlamentarne skupščine skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) in EU z dne 11. marca 2021 o demokraciji in spoštovanju ustave v državah EU in AKP, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Skupne parlamentarne skupščine skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) in EU z dne 11. marca 2021 o demokraciji in spoštovanju ustave v državah EU in AKP,

| — | ob upoštevanju skupne deklaracije članov Evropskega sveta in držav članic skupine G5 Sahel z dne 28. aprila 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne deklaracije članov Evropskega sveta in držav članic skupine G5 Sahel z dne 28. aprila 2020,

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti cilja 16 o spodbujanju pravične, miroljubne in odprte družbe za trajnostni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti cilja 16 o spodbujanju pravične, miroljubne in odprte družbe za trajnostni razvoj,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju ustave Republike Burkine Faso, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustave Republike Burkine Faso,

| — | ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju,

| — | ob upoštevanju Konvencije Afriške unije o zaščiti in pomoči za notranje razseljene osebe v Afriki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Afriške unije o zaščiti in pomoči za notranje razseljene osebe v Afriki,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je burkinska vojska, ki jo vodita podpolkovnik Paul-Henri Sandaogo Damiba in samooklicano patriotsko gibanje za zaščito in obnovo, 24. januarja 2022 zrušila izvoljeno vlado pod vodstvom predsednika Rocha Marca Christiana Kaboréja; ker je tamkajšnje ustavno sodišče podpolkovnika Damibo pozneje razglasilo za novega dejanskega predsednika države; |
| --- | --- |

A.

ker je burkinska vojska, ki jo vodita podpolkovnik Paul-Henri Sandaogo Damiba in samooklicano patriotsko gibanje za zaščito in obnovo, 24. januarja 2022 zrušila izvoljeno vlado pod vodstvom predsednika Rocha Marca Christiana Kaboréja; ker je tamkajšnje ustavno sodišče podpolkovnika Damibo pozneje razglasilo za novega dejanskega predsednika države;

| B. | ker si je predsednik Kaboré malo pred udarom izboril drugi mandat na demokratičnih volitvah, ki so potekale leta 2020; ker je bil prisiljen napovedati svoj umik in odstopiti z mesta predsednika; ker ga vse od državnega udara pridržujejo oborožene sile, ki mu tudi omejujejo stike z zunanjimi svetom; ker je stranka predsednika Kaboréja, ljudsko gibanje za napredek, 26. januarja 2022 zatrdila, da je Kaboré v hišnem priporu v predsedniški vili in da ima na voljo zdravnika; |
| --- | --- |

B.

ker si je predsednik Kaboré malo pred udarom izboril drugi mandat na demokratičnih volitvah, ki so potekale leta 2020; ker je bil prisiljen napovedati svoj umik in odstopiti z mesta predsednika; ker ga vse od državnega udara pridržujejo oborožene sile, ki mu tudi omejujejo stike z zunanjimi svetom; ker je stranka predsednika Kaboréja, ljudsko gibanje za napredek, 26. januarja 2022 zatrdila, da je Kaboré v hišnem priporu v predsedniški vili in da ima na voljo zdravnika;

| C. | ker je vojaška hunta po prevzemu oblasti napovedala začasno razveljavitev ustave ter razpustitev vlade in narodne skupščine; ker je bila ustava 31. januarja 2022 ponovno uveljavljena; ker je podpolkovnik Damiba v televizijski izjavi napovedal, da bo Burkina Faso spoštovala svoje mednarodne zaveze; |
| --- | --- |

C.

ker je vojaška hunta po prevzemu oblasti napovedala začasno razveljavitev ustave ter razpustitev vlade in narodne skupščine; ker je bila ustava 31. januarja 2022 ponovno uveljavljena; ker je podpolkovnik Damiba v televizijski izjavi napovedal, da bo Burkina Faso spoštovala svoje mednarodne zaveze;

| D. | ker je civilna družba v Burkini Faso do vojaškega prevzema oblasti zelo previdna in razmeroma zadržana; |
| --- | --- |

D.

ker je civilna družba v Burkini Faso do vojaškega prevzema oblasti zelo previdna in razmeroma zadržana;

| E. | ker so Afriška unija, Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav in stalni svet organizacije La Francophonie po vojaškem udaru Burkino Faso začasno izključili; ker medministrska delegacija, ki sta jo odposlala Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav in OZN, zahteva kratko tranzicijo in izpustitev predsednika Kaboréja; ker se je Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav 3. februarja 2022 odločila, da ne bo uvedla novih sankcij proti Burkini Faso, vendar je novo oblast pozvala, naj predloži razumen časovni okvir za ponovno vzpostavitev ustavnega reda; |
| --- | --- |

E.

ker so Afriška unija, Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav in stalni svet organizacije La Francophonie po vojaškem udaru Burkino Faso začasno izključili; ker medministrska delegacija, ki sta jo odposlala Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav in OZN, zahteva kratko tranzicijo in izpustitev predsednika Kaboréja; ker se je Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav 3. februarja 2022 odločila, da ne bo uvedla novih sankcij proti Burkini Faso, vendar je novo oblast pozvala, naj predloži razumen časovni okvir za ponovno vzpostavitev ustavnega reda;

| F. | ker je bil 8. februarja 2022 ustanovljen tehnični odbor, v katerem sodelujejo nevojaški akterji, da bi opredelil tranzicijske parametre; ker ima odbor na voljo dva tedna, da predlaga osnutek tranzicijske listine; ker se mora delo tehničnega odbora osredotočiti na ponovno vzpostavitev ozemeljske celovitosti, utrjevanje miru s postopnim vračanjem notranje razseljenih oseb, dobro upravljanje in ponovno vzpostavitev ustavnega reda; |
| --- | --- |

F.

ker je bil 8. februarja 2022 ustanovljen tehnični odbor, v katerem sodelujejo nevojaški akterji, da bi opredelil tranzicijske parametre; ker ima odbor na voljo dva tedna, da predlaga osnutek tranzicijske listine; ker se mora delo tehničnega odbora osredotočiti na ponovno vzpostavitev ozemeljske celovitosti, utrjevanje miru s postopnim vračanjem notranje razseljenih oseb, dobro upravljanje in ponovno vzpostavitev ustavnega reda;

| G. | ker je bil državni udar po besedah patriotskega gibanja za zaščito in obnovo odziv na vse slabše varnostne razmere v državi; ker je burkinska vlada leta 2017 začela reformo varnostnega sektorja z ustanovitvijo nacionalnega sveta za obrambo in varnost, da bi ta sektor posodobila in se borila proti korupciji v njem; ker so bili civilisti, opozicija in vojska vse bolj nezadovoljni in kritični glede neuspeha predsednika Kaboréja v boju proti korupciji in pri učinkovitem reševanju ogromnih varnostnih, socialnih in gospodarskih izzivov v državi, ki so posledica širjenja nasilnih napadov terorističnih skupin; |
| --- | --- |

G.

ker je bil državni udar po besedah patriotskega gibanja za zaščito in obnovo odziv na vse slabše varnostne razmere v državi; ker je burkinska vlada leta 2017 začela reformo varnostnega sektorja z ustanovitvijo nacionalnega sveta za obrambo in varnost, da bi ta sektor posodobila in se borila proti korupciji v njem; ker so bili civilisti, opozicija in vojska vse bolj nezadovoljni in kritični glede neuspeha predsednika Kaboréja v boju proti korupciji in pri učinkovitem reševanju ogromnih varnostnih, socialnih in gospodarskih izzivov v državi, ki so posledica širjenja nasilnih napadov terorističnih skupin;

| H. | ker so varnostne razmere v Sahelu neposredno povezane z destabilizacijo regije in širjenjem orožja po posredovanju v Libiji leta 2011; |
| --- | --- |

H.

ker so varnostne razmere v Sahelu neposredno povezane z destabilizacijo regije in širjenjem orožja po posredovanju v Libiji leta 2011;

| I. | ker se je državni proračun za obrambo in varnost med letoma 2016 in 2021 povečal za več kot 170 %, z 240 na 650 milijonov EUR; ker pa se s tem niso izboljšale življenjske razmere ali operativne zmogljivosti vojakov, deloma zaradi vse slabšega finančnega upravljanja; |
| --- | --- |

I.

ker se je državni proračun za obrambo in varnost med letoma 2016 in 2021 povečal za več kot 170 %, z 240 na 650 milijonov EUR; ker pa se s tem niso izboljšale življenjske razmere ali operativne zmogljivosti vojakov, deloma zaradi vse slabšega finančnega upravljanja;

| J. | ker je v zadnjih šestih letih v džihadističnih in uporniških napadih življenje izgubilo več tisoč ljudi; ker je v dveh letih svoja vrata zaprlo več kot 1 000 šol, številni pa so zapustili svoje domove, da bi pobegnili pred nasiljem; ker je junija 2021 v vaseh Solhan in Tadaryat v najsmrtonosnejšem napadu od leta 2015 umrlo 174 ljudi; ker je bilo 4. novembra 2021 v džihadističnem napadu na žandarmerijo v Inati v severni Burkini Faso ubitih 53 od 120 vojakov, ki so čakali na logistične zaloge in podporo, vključno s hrano; ker je organizacija Human Rights Watch poročala, da so varnostne sile in provladne milice množično usmrtile več sto osumljencev in ker skoraj nobeden od teh napadov ni bil preiskan in nihče ni bil kazensko preganjan; |
| --- | --- |

J.

ker je v zadnjih šestih letih v džihadističnih in uporniških napadih življenje izgubilo več tisoč ljudi; ker je v dveh letih svoja vrata zaprlo več kot 1 000 šol, številni pa so zapustili svoje domove, da bi pobegnili pred nasiljem; ker je junija 2021 v vaseh Solhan in Tadaryat v najsmrtonosnejšem napadu od leta 2015 umrlo 174 ljudi; ker je bilo 4. novembra 2021 v džihadističnem napadu na žandarmerijo v Inati v severni Burkini Faso ubitih 53 od 120 vojakov, ki so čakali na logistične zaloge in podporo, vključno s hrano; ker je organizacija Human Rights Watch poročala, da so varnostne sile in provladne milice množično usmrtile več sto osumljencev in ker skoraj nobeden od teh napadov ni bil preiskan in nihče ni bil kazensko preganjan;

| K. | ker se je novembra 2021 zaradi vse večje negotovosti na ulice zgrnilo ogromno število protestnikov; ker je vlada prekinila internetno povezavo in tako še povečala nezadovoljstvo prebivalstva ter izzvala kritike organizacij za človekove pravice in državljanskih gibanj v državi; |
| --- | --- |

K.

ker se je novembra 2021 zaradi vse večje negotovosti na ulice zgrnilo ogromno število protestnikov; ker je vlada prekinila internetno povezavo in tako še povečala nezadovoljstvo prebivalstva ter izzvala kritike organizacij za človekove pravice in državljanskih gibanj v državi;

| L. | ker so 22. januarja 2022 med protesti državljanov proti poslabšanju varnostnih razmer v Burkini Faso v dveh največjih mestih v državi, Ouagadougouju in Bobo-Dioulassu, izbruhnile nasilne demonstracije; ker je vojska prevzela oblast dva dni po tem, ko se je policija v prestolnici Ouagadougou spopadla s protivladnimi protestniki; |
| --- | --- |

L.

ker so 22. januarja 2022 med protesti državljanov proti poslabšanju varnostnih razmer v Burkini Faso v dveh največjih mestih v državi, Ouagadougouju in Bobo-Dioulassu, izbruhnile nasilne demonstracije; ker je vojska prevzela oblast dva dni po tem, ko se je policija v prestolnici Ouagadougou spopadla s protivladnimi protestniki;

| M. | ker je stopnjevanje nasilja Burkino Faso pahnilo v eno najhitreje rastočih kriz razseljevanja in varnosti na svetu, v kateri je bilo razseljenih vsaj 1,6 milijona ljudi; ker je več kot 19 000 prebivalcev te države pobegnilo na Slonokoščeno obalo, v Mali, Niger in Benin; ker se je število notranje razseljenih oseb lani povečalo za kar 50 % na več kot 1,5 milijona; ker se sahelska regija sooča z doslej najbolj množičnim izseljevanjem s podeželja, saj se prisilno razseljeni ljudje selijo v mestna območja, kjer pa jim pretijo nove nevarnosti; ker so med notranje razseljenimi osebami še posebej ogroženi ženske in mladi, tudi zaradi spolnega izkoriščanja in izkoriščanja delovne sile, nasilja na podlagi spola, prisilnega novačenja in trgovine z ljudmi; ker je skrajna revščina v državi najbolj prizadela tamkajšnje ženske, ki imajo pol toliko možnosti za dostop do izobraževanja kot moški; |
| --- | --- |

M.

ker je stopnjevanje nasilja Burkino Faso pahnilo v eno najhitreje rastočih kriz razseljevanja in varnosti na svetu, v kateri je bilo razseljenih vsaj 1,6 milijona ljudi; ker je več kot 19 000 prebivalcev te države pobegnilo na Slonokoščeno obalo, v Mali, Niger in Benin; ker se je število notranje razseljenih oseb lani povečalo za kar 50 % na več kot 1,5 milijona; ker se sahelska regija sooča z doslej najbolj množičnim izseljevanjem s podeželja, saj se prisilno razseljeni ljudje selijo v mestna območja, kjer pa jim pretijo nove nevarnosti; ker so med notranje razseljenimi osebami še posebej ogroženi ženske in mladi, tudi zaradi spolnega izkoriščanja in izkoriščanja delovne sile, nasilja na podlagi spola, prisilnega novačenja in trgovine z ljudmi; ker je skrajna revščina v državi najbolj prizadela tamkajšnje ženske, ki imajo pol toliko možnosti za dostop do izobraževanja kot moški;

| N. | ker imajo izredne podnebne razmere vidne in zelo škodljive posledice za Sahel, saj povzročajo sušo, izpad pridelka, razseljevanje, konflikte, povezane z zemljiščem in viri, neustrezno prehransko varnost in revščino; ker se vse več ljudi zaradi pomanjkanja dostopa do izobraževanja, zaposlitvenih možnosti in prihodkov pridružuje ekstremističnim organizacijam in džihadističnim gibanjem, zaradi česar se povečuje nestabilnost v regiji; |
| --- | --- |

N.

ker imajo izredne podnebne razmere vidne in zelo škodljive posledice za Sahel, saj povzročajo sušo, izpad pridelka, razseljevanje, konflikte, povezane z zemljiščem in viri, neustrezno prehransko varnost in revščino; ker se vse več ljudi zaradi pomanjkanja dostopa do izobraževanja, zaposlitvenih možnosti in prihodkov pridružuje ekstremističnim organizacijam in džihadističnim gibanjem, zaradi česar se povečuje nestabilnost v regiji;

| O. | ker sta na razmere v Burkini Faso vplivala zlasti nedavni državni udar in slabšanje razmer v Maliju; ker je to tudi četrti državni udar v Zahodni Afriki v manj kot dveh letih; ker vse večje število državnih udarov odraža veliko krizo v zahodnoafriških političnih sistemih; |
| --- | --- |

O.

ker sta na razmere v Burkini Faso vplivala zlasti nedavni državni udar in slabšanje razmer v Maliju; ker je to tudi četrti državni udar v Zahodni Afriki v manj kot dveh letih; ker vse večje število državnih udarov odraža veliko krizo v zahodnoafriških političnih sistemih;

| P. | ker skupina G5 Sahel, obrambni ukrep na podlagi sodelovanja med Burkino Faso, Čadom, Malijem, Mavretanijo in Nigrom, ki ga podpirata tako EU kot Afriška unija, usklajuje ukrepanje na področju regionalnega razvoja in varnosti za boj proti terorizmu in zagotavlja stabilnost v regiji, ni pa uspela prepričati lokalnega prebivalstva, da je učinkovita; |
| --- | --- |

P.

ker skupina G5 Sahel, obrambni ukrep na podlagi sodelovanja med Burkino Faso, Čadom, Malijem, Mavretanijo in Nigrom, ki ga podpirata tako EU kot Afriška unija, usklajuje ukrepanje na področju regionalnega razvoja in varnosti za boj proti terorizmu in zagotavlja stabilnost v regiji, ni pa uspela prepričati lokalnega prebivalstva, da je učinkovita;

| Q. | ker je skupina ruskih vojaških izvajalcev voditeljem državnega udara v Burkini Faso v pismu ponudila usposabljanje državne vojske v boju proti džihadistom; |
| --- | --- |

Q.

ker je skupina ruskih vojaških izvajalcev voditeljem državnega udara v Burkini Faso v pismu ponudila usposabljanje državne vojske v boju proti džihadistom;

| 1. | obsoja državni udar, ki so ga oborožene sile izvedle proti demokratično izvoljeni burkinski vladi, in izraža svojo globoko zaskrbljenost; poudarja, da je treba nujno ponovno vzpostaviti ustavni red, kar pomeni tudi takojšnjo vrnitev k civilni vladi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi predsednika Kaboréja in vseh drugih vladnih predstavnikov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja napoved o ustanovitvi tehničnega odbora, ki naj bi opredelil naslednje korake v procesu tranzicije; je seznanjen z javnimi izjavami podpolkovnika Damibe, v katerih je obljubil, da bo čimprej spet vzpostavljeno normalno ustavno življenje in da bo država še naprej spoštovala mednarodne zaveze; poziva vojaško vodstvo, naj izpolni mednarodne zaveze Burkine Faso, vključno s popolnim spoštovanjem človekovih pravic in bojem proti terorističnim organizacijam v tesnem sodelovanju z mednarodno skupnostjo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovno izraža podporo Gospodarski skupnosti zahodnoafriških držav in Afriški uniji pri njunih prizadevanjih za posredovanje v krizi; poziva mednarodno skupnost, vključno z Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj še naprej vzdržuje dialog z burkinskimi oblastmi, da bi zagotovili hiter in demokratičen prehod na civilno vlado; poziva burkinske oblasti in tehnični odbor, naj določijo jasne roke in postopke, da bi čim prej izvedli vključujoče in pregledne volitve; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je za oblikovanje jasne prihodnje demokratične vizije v tej državi potreben resničen in pošten nacionalni dialog, ki bo vključeval vse sektorje civilne družbe; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva vse strani v Burkini Faso, naj spoštujejo svobodo tiska, da bodo lahko domače in mednarodne medijske organizacije svobodno opravljale svoje delo, vključno z dokumentiranjem položaja notranje razseljenih oseb in delovanjem varnostnih sil; |
| --- | --- |

6.

| 7. | spodbuja nacionalno koordinacijo za uspešen prehod (CNRT), naj spremlja dejanja oblasti in zahteva, da zagotovijo zaščito zagovornikov človekovih pravic in organizacij civilne družbe pri izvajanju njihovih nalog, vključno z obsojanjem kršitev človekovih pravic, policijskega nasilja in prekomerne uporabe sile; poziva EU in njene države članice, naj povečajo zaščito in podporo zagovornikom človekovih pravic v Burkini Faso ter po potrebi olajšajo izdajanje nujnih vizumov in zagotovijo začasno zatočišče v državah članicah EU; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja, da nekaznovanje preteklih grozodejstev varnostnih služb in milic ovira mirovna prizadevanja v Burkini Faso; poziva burkinske oblasti, naj zaščitijo pravice osumljencev, aretiranih v protiterorističnih operacijah, in zagotovijo, da bodo kršitelji človekovih pravic odgovarjali za svoja dejanja; ugotavlja, da vsaka samooklicana vlada, ki nima demokratičnega mandata, spodkopava prizadevanja za krepitev pravne države in odgovornosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno poudarja, da sta zaščita in varnost civilistov ena od ključnih nalog vsake vlade in da bi bilo treba v Burkini Faso sprejeti dodatne ukrepe za izboljšanje zaščite civilistov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj še naprej prednostno podpirajo reformo pravosodnega in varnostnega sektorja v Burkini Faso, da bi zagotovili zadostna sredstva in tehnično pomoč za korenito reformo varnostnega sektorja, pregledno in konstruktivno sodelovanje med civilno vlado in vojsko ter oživitev prizadevanj za boj proti korupciji; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva EU in njene države članice, naj povečajo finančno in humanitarno pomoč, da bi zadovoljile nujne potrebe prebivalcev Burkine Faso, zlasti razseljenih oseb in beguncev v sosednjih državah; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva burkinske oblasti, naj revidirajo klavzulo o imuniteti iz statuta posebnih sil, nove vojaške enote, ustanovljene maja 2021, ki navaja, da pripadnikov posebnih sil ni mogoče sodno preganjati za dejanja, ki jih izvedejo med operacijami, in s tem krši pravico žrtev do sodnega varstva in odškodnine; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice EU, naj izpolnijo svoje mednarodne obveznosti glede uporabe sistema temeljitega nadzora in sledenja pri izvozu orožja v države nečlanice EU, kot je določeno v Pogodbi o trgovini z orožjem, da bi preprečile njegovo zlorabo in kršitve človekovih pravic; |
| --- | --- |

13.

| 14. | izraža zaskrbljenost zaradi splošnega stanja demokracije v regiji in poziva vse akterje, domače in mednarodne, naj razmislijo o pridobljenih spoznanjih iz raznih državnih udarov in o tem, kako bolje podpreti in spodbujati demokratične procese v regiji; |
| --- | --- |

14.

| 15. | je še vedno trdno prepričan, da je vpletenost organizacije Wagner Group v Zahodni Afriki v nasprotju s ciljem vzpostavitve miru, varnosti in stabilnosti v Burkini Faso ter zagotavljanja zaščite prebivalcev; poziva k temeljiti razpravi o dejavnostih te družbe in drugih zasebnih vojaških podjetij v Afriki med prihodnjim vrhom EU-Afrika; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da terorizem in nestabilnost v Sahelu predstavljata izziv in spodkopavata utrjevanje demokracije in pravno državo; opozarja, da so odprava temeljnih vzrokov ekstremizma in vojaška prizadevanja za ponovno vzpostavitev vladnega nadzora v vsej regiji bistveni za krepitev legitimnosti demokratično izvoljenih vlad v očeh javnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | je zlasti zaskrbljen zaradi vpliva varnostnih groženj na učinkovitost humanitarne pomoči in razvojnega sodelovanja; poziva države članice in mednarodno skupnost, naj povečajo svojo humanitarno pomoč Burkini Faso, zlasti z zagotavljanjem hrane, vode in zdravstvenih storitev; poziva oblasti, naj podprejo in olajšajo delo humanitarnih organizacij v Burkini Faso, da bi jim zagotovili neoviran dostop do humanitarne pomoči in jim omogočili, da se odzovejo na potrebe razseljenih oseb; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, oblastem Republike Burkine Faso, sekretariatu skupine G5 Sahel, sopredsednikoma skupne parlamentarne skupščine AKP-EU in vseafriškemu parlamentu, Gospodarski skupnosti zahodnoafriških držav ter Afriški uniji in njenim institucijam. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  UL C 255, 29.6.2021, str. 45.

(2)  UL C 385, 22.9.2021, str. 24.

---

PRIPOROČILA

Evropski parlament

četrtek 17. februarja 2022

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/295 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/295

---

P9_TA(2022)0042

Korupcija in človekove pravice

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko glede korupcije in človekovih pravic (2021/2066(INI))

(2022/C 342/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov (OZN) proti korupciji, ki je začela veljati 14. decembra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov (OZN) proti korupciji, ki je začela veljati 14. decembra 2005,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in Deklaracije OZN o zagovornikih človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in Deklaracije OZN o zagovornikih človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju ustanovne listine Organizacije združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovne listine Organizacije združenih narodov,

| — | ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter mednarodnega pakta o socialnih, ekonomskih in kulturnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter mednarodnega pakta o socialnih, ekonomskih in kulturnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) o boju proti podkupovanju tujih javnih uslužbencev v mednarodnem poslovanju ter priporočila Sveta o nadaljnjem boju proti podkupovanju iz leta 2009, priporočila o odbitku podkupnin za tuje javne uslužbence iz leta 1996 in drugih s tem povezanih instrumentov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) o boju proti podkupovanju tujih javnih uslužbencev v mednarodnem poslovanju ter priporočila Sveta o nadaljnjem boju proti podkupovanju iz leta 2009, priporočila o odbitku podkupnin za tuje javne uslužbence iz leta 1996 in drugih s tem povezanih instrumentov,

| — | ob upoštevanju poročila OECD iz leta 2010 z naslovom Post-Public Employment: Good Practices for Preventing Conflict of Interest (Po zaposlitvi v javnem sektorju – primeri dobre prakse za preprečevanje nasprotij interesov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila OECD iz leta 2010 z naslovom Post-Public Employment: Good Practices for Preventing Conflict of Interest (Po zaposlitvi v javnem sektorju – primeri dobre prakse za preprečevanje nasprotij interesov),

| — | ob upoštevanju Konvencije o boju proti korupciji uradnikov Evropskih skupnosti ali uradnikov držav članic Evropske unije iz leta 1997 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o boju proti korupciji uradnikov Evropskih skupnosti ali uradnikov držav članic Evropske unije iz leta 1997 (1),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024, ki ga je Svet Evropske unije sprejel 18. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024, ki ga je Svet Evropske unije sprejel 18. novembra 2020,

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, ki jih je Svet za splošne zadeve sprejel 8. decembra 2008 na svoji 2914. seji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, ki jih je Svet za splošne zadeve sprejel 8. decembra 2008 na svoji 2914. seji,

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja, določenih v resoluciji OZN z dne 25. septembra 2015 z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, vključno s ciljem 16, ki se nanaša na prizadevanja za boj proti korupciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja, določenih v resoluciji OZN z dne 25. septembra 2015 z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, vključno s ciljem 16, ki se nanaša na prizadevanja za boj proti korupciji,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske investicijske banke (EIB) z dne 8. novembra 2013 z naslovom Politika preprečevanja in odvračanja prepovedanega ravnanja v dejavnostih Evropske investicijske banke (v nadaljevanju: politika EIB za boj proti goljufijam), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske investicijske banke (EIB) z dne 8. novembra 2013 z naslovom Politika preprečevanja in odvračanja prepovedanega ravnanja v dejavnostih Evropske investicijske banke (v nadaljevanju: politika EIB za boj proti goljufijam),

| — | ob upoštevanju vodilnih načel o podjetništvu in človekovih pravicah: izvajanje okvira Združenih narodov za varovanje, spoštovanje in pomoč, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel o podjetništvu in človekovih pravicah: izvajanje okvira Združenih narodov za varovanje, spoštovanje in pomoč,

| — | ob upoštevanju smernic OECD za večnacionalna podjetja iz leta 2011 in standardov, ki jih je ta organizacija razvila za boj proti korupciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic OECD za večnacionalna podjetja iz leta 2011 in standardov, ki jih je ta organizacija razvila za boj proti korupciji,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. junija 2016 o podjetništvu in človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. junija 2016 o podjetništvu in človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/1998 z dne 7. decembra 2020 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/1998 z dne 7. decembra 2020 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2021 o globalnem režimu sankcij EU na področju človekovih pravic (EU zakon Magnickega) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2021 o globalnem režimu sankcij EU na področju človekovih pravic (EU zakon Magnickega) (3),

| — | ob upoštevanju globalnih uredb Združenega kraljestva o sankcijah proti korupciji iz leta 2021 in splošnih načel za povrnitev škode žrtvam v tujini (vključno s prizadetimi državami) v primerih podkupovanja, korupcije in gospodarskega kriminala, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnih uredb Združenega kraljestva o sankcijah proti korupciji iz leta 2021 in splošnih načel za povrnitev škode žrtvam v tujini (vključno s prizadetimi državami) v primerih podkupovanja, korupcije in gospodarskega kriminala,

| — | ob upoštevanju, da je francoski parlament sprejel nove zavezujoče določbe za vračilo zaseženega ukradenega premoženja ljudem v državah izvora, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je francoski parlament sprejel nove zavezujoče določbe za vračilo zaseženega ukradenega premoženja ljudem v državah izvora,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2021 s priporočili Komisiji o primerni skrbnosti in odgovornosti podjetij (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2021 s priporočili Komisiji o primerni skrbnosti in odgovornosti podjetij (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o trajnostnem upravljanju podjetij (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o trajnostnem upravljanju podjetij (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 o učinkih podnebnih sprememb na človekove pravice in vlogi okoljevarstvenikov pri tem vprašanju (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 o učinkih podnebnih sprememb na človekove pravice in vlogi okoljevarstvenikov pri tem vprašanju (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2020 o zunanjepolitičnih posledicah izbruha COVID-19 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2020 o zunanjepolitičnih posledicah izbruha COVID-19 (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2017 o korupciji in človekovih pravicah v tretjih državah (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2017 o korupciji in človekovih pravicah v tretjih državah (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 o odgovornosti gospodarskih družb za hude kršitve človekovih pravic v tretjih državah (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 o odgovornosti gospodarskih družb za hude kršitve človekovih pravic v tretjih državah (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2015 o davčnih utajah in izogibanju davkom kot izzivih za upravljanje, socialno varstvo in razvoj v državah v razvoju (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2015 o davčnih utajah in izogibanju davkom kot izzivih za upravljanje, socialno varstvo in razvoj v državah v razvoju (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2013 o korupciji v javnem in zasebnem sektorju: vpliv na človekove pravice v tretjih državah (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2013 o korupciji v javnem in zasebnem sektorju: vpliv na človekove pravice v tretjih državah (11),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/843 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma (12) in svežnja zakonodajnih predlogov Evropske komisije za okrepitev pravil EU o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma, ki je bil objavljen dne 20. julija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/843 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma (12) in svežnja zakonodajnih predlogov Evropske komisije za okrepitev pravil EU o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma, ki je bil objavljen dne 20. julija 2021,

| — | ob upoštevanju člena 83(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) o kaznivih dejanjih s čezmejnimi posledicami, vključno s korupcijo, pri katerih lahko EU z direktivami določi skupna pravila, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 83(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) o kaznivih dejanjih s čezmejnimi posledicami, vključno s korupcijo, pri katerih lahko EU z direktivami določi skupna pravila,

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/42/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o začasnem zavarovanju in odvzemu predmetov, ki so bili uporabljeni za kazniva dejanja, in premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, v Evropski uniji (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/42/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o začasnem zavarovanju in odvzemu predmetov, ki so bili uporabljeni za kazniva dejanja, in premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, v Evropski uniji (13),

| — | ob upoštevanj Direktive (EU) 2019/1153 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o določitvi pravil za lažjo uporabo finančnih in drugih informacij za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja ali pregona nekaterih kaznivih dejanj ter o razveljavitvi Sklepa Sveta 2000/642/PNZ (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanj Direktive (EU) 2019/1153 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o določitvi pravil za lažjo uporabo finančnih in drugih informacij za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja ali pregona nekaterih kaznivih dejanj ter o razveljavitvi Sklepa Sveta 2000/642/PNZ (14),

| — | ob upoštevanju kazenskopravne in civilnopravne konvencije Sveta Evrope o korupciji ter drugih pravnih instrumentov in političnih priporočil o tej zadevi, ki so jih sprejeli organi Sveta Evrope, tudi o skupnih pravilih za boj proti korupciji pri financiranju političnih strank in volilnih kampanj, ter resolucij (98) 7 in (99) 5, ki ju je odbor ministrov Sveta Evrope sprejel 5. maja 1998 oziroma 1. maja 1999, s katerima je bila ustanovljena skupina držav proti korupciji (GRECO), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kazenskopravne in civilnopravne konvencije Sveta Evrope o korupciji ter drugih pravnih instrumentov in političnih priporočil o tej zadevi, ki so jih sprejeli organi Sveta Evrope, tudi o skupnih pravilih za boj proti korupciji pri financiranju političnih strank in volilnih kampanj, ter resolucij (98) 7 in (99) 5, ki ju je odbor ministrov Sveta Evrope sprejel 5. maja 1998 oziroma 1. maja 1999, s katerima je bila ustanovljena skupina držav proti korupciji (GRECO),

| — | ob upoštevanju resolucije odbora ministrov Sveta Evrope (97) 24 z dne 6. novembra 1997 o dvajsetih vodilnih načelih za boj proti korupciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije odbora ministrov Sveta Evrope (97) 24 z dne 6. novembra 1997 o dvajsetih vodilnih načelih za boj proti korupciji,

| — | ob upoštevanju izjave skupine GRECO z dne 15. aprila 2020 o tveganjih korupcije in koristnih pravnih sklicevanjih v zvezi s pandemijo COVID-19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave skupine GRECO z dne 15. aprila 2020 o tveganjih korupcije in koristnih pravnih sklicevanjih v zvezi s pandemijo COVID-19,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij (15),

| — | ob upoštevanju politične izjave z naslovom Naša skupna zaveza za učinkovito reševanje izzivov in izvajanje ukrepov za preprečevanje korupcije in boj proti njej ter okrepitev mednarodnega sodelovanja, ki jo je Generalna skupščina OZN sprejela 2. junija 2021 na posebnem zasedanju o boju proti korupciji, in prispevka EU k sklepnemu dokumentu posebnega zasedanja Generalne skupščine OZN o korupciji z dne 17. decembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju politične izjave z naslovom Naša skupna zaveza za učinkovito reševanje izzivov in izvajanje ukrepov za preprečevanje korupcije in boj proti njej ter okrepitev mednarodnega sodelovanja, ki jo je Generalna skupščina OZN sprejela 2. junija 2021 na posebnem zasedanju o boju proti korupciji, in prispevka EU k sklepnemu dokumentu posebnega zasedanja Generalne skupščine OZN o korupciji z dne 17. decembra 2019,

| — | ob upoštevanju poročila delovne skupine OZN za vprašanje človekovih pravic ter čezmejnih korporacij in drugih podjetij z dne 17. junija 2020 z naslovom Povezovanje podjetij in človekovih pravic ter boja proti korupciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila delovne skupine OZN za vprašanje človekovih pravic ter čezmejnih korporacij in drugih podjetij z dne 17. junija 2020 z naslovom Povezovanje podjetij in človekovih pravic ter boja proti korupciji,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN o nacionalnih institucijah za spodbujanje in varstvo človekovih pravic z dne 17. decembra 2015 in resolucije Sveta za človekove pravice o nacionalnih institucijah za spodbujanje in varstvo človekovih pravic z dne 29. septembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN o nacionalnih institucijah za spodbujanje in varstvo človekovih pravic z dne 17. decembra 2015 in resolucije Sveta za človekove pravice o nacionalnih institucijah za spodbujanje in varstvo človekovih pravic z dne 29. septembra 2016,

| — | ob upoštevanju poročila Urada visoke komisarke OZN za človekove pravice (OHCHR) z dne 21. aprila 2020 o izzivih, s katerimi se soočajo države pri vključevanju človekovih pravic v svoje nacionalne strategije in politike za boj proti korupciji, in najboljših praksah, ki jih pri tem uporabljajo, vključno s tistimi, ki obravnavajo nedržavne akterje, kot je zasebni sektor, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Urada visoke komisarke OZN za človekove pravice (OHCHR) z dne 21. aprila 2020 o izzivih, s katerimi se soočajo države pri vključevanju človekovih pravic v svoje nacionalne strategije in politike za boj proti korupciji, in najboljših praksah, ki jih pri tem uporabljajo, vključno s tistimi, ki obravnavajo nedržavne akterje, kot je zasebni sektor,

| — | ob upoštevanju poročila visoke komisarke OZN za človekove pravice z dne 15. aprila 2016 o najboljših praksah za preprečevanje negativnega vpliva korupcije na uživanje vseh človekovih pravic in končnega poročila svetovalnega odbora Sveta OZN za človekove pravice z dne 5. januarja 2015 o vprašanju negativnega vpliva korupcije na uživanje človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila visoke komisarke OZN za človekove pravice z dne 15. aprila 2016 o najboljših praksah za preprečevanje negativnega vpliva korupcije na uživanje vseh človekovih pravic in končnega poročila svetovalnega odbora Sveta OZN za človekove pravice z dne 5. januarja 2015 o vprašanju negativnega vpliva korupcije na uživanje človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju osnutka smernic Urada visokega komisarja za človekove pravice o okviru človekovih pravic za odvzem premoženjske koristi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka smernic Urada visokega komisarja za človekove pravice o okviru človekovih pravic za odvzem premoženjske koristi,

| — | ob upoštevanju pobude OZN za globalni dogovor, da strategije in ukrepi temeljijo na splošnih načelih človekovih pravic, zaposlovanju, okolju in boju proti korupciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude OZN za globalni dogovor, da strategije in ukrepi temeljijo na splošnih načelih človekovih pravic, zaposlovanju, okolju in boju proti korupciji,

| — | ob upoštevanju priporočil Projektne skupine za finančno ukrepanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil Projektne skupine za finančno ukrepanje,

| — | ob upoštevanju letnega indeksa zaznave korupcije, ki ga pripravlja organizacija Transparency International, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega indeksa zaznave korupcije, ki ga pripravlja organizacija Transparency International,

| — | ob upoštevanju člena 118 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 118 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0012/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0012/2022),

| A. | ker korupcija omogoča, ohranja in institucionalizira kršitve človekovih pravic ter ovira spoštovanje in uveljavljanje človekovih pravic; ker je korupcija kaznivo dejanje, navedeno v členu 83(1) PDEU, in sta zanjo potrebna skupna opredelitev in skupni pristop zaradi njene posebej hude narave in čezmejne razsežnosti; |
| --- | --- |

A.

ker korupcija omogoča, ohranja in institucionalizira kršitve človekovih pravic ter ovira spoštovanje in uveljavljanje človekovih pravic; ker je korupcija kaznivo dejanje, navedeno v členu 83(1) PDEU, in sta zanjo potrebna skupna opredelitev in skupni pristop zaradi njene posebej hude narave in čezmejne razsežnosti;

| B. | ker korupcija nesorazmerno prizadene najbolj ranljive in marginalizirane posameznike in skupine v družbi ter krši pravico do nediskriminacije in jim preprečuje enak dostop do politične udeležbe, osnovnih in javnih storitev, pravosodja, naravnih virov, delovnih mest, izobraževanja, zdravstva in stanovanj, zlasti ženskam; ker korupcija zaostruje revščino in neenakost, saj omogoča nezakonito prilaščanje premoženja in javnih dobrin ter obenem škodi ohranjanju naravnega okolja in okoljske trajnosti; |
| --- | --- |

B.

ker korupcija nesorazmerno prizadene najbolj ranljive in marginalizirane posameznike in skupine v družbi ter krši pravico do nediskriminacije in jim preprečuje enak dostop do politične udeležbe, osnovnih in javnih storitev, pravosodja, naravnih virov, delovnih mest, izobraževanja, zdravstva in stanovanj, zlasti ženskam; ker korupcija zaostruje revščino in neenakost, saj omogoča nezakonito prilaščanje premoženja in javnih dobrin ter obenem škodi ohranjanju naravnega okolja in okoljske trajnosti;

| C. | ker je korupcija kompleksen in globalen pojav, ki obstaja v vseh državah sveta, ne glede na njihove gospodarske in politične sisteme; ker je za boj proti korupciji potrebno mednarodno sodelovanje in ker je ta boj sestavni del mednarodnih zavez za uveljavljanje človekovih pravic, zaščito planeta in zagotavljanje miru in blaginje za vse ljudi do leta 2030 v okviru ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti cilja 16, ki je osredotočen na spodbujanje pravičnih, miroljubnih in vključujočih družb, mednarodna skupnost pa se je z njim med drugim zavezala, da bo izboljšala izterjavo in vračanje ukradenega premoženja; |
| --- | --- |

C.

ker je korupcija kompleksen in globalen pojav, ki obstaja v vseh državah sveta, ne glede na njihove gospodarske in politične sisteme; ker je za boj proti korupciji potrebno mednarodno sodelovanje in ker je ta boj sestavni del mednarodnih zavez za uveljavljanje človekovih pravic, zaščito planeta in zagotavljanje miru in blaginje za vse ljudi do leta 2030 v okviru ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti cilja 16, ki je osredotočen na spodbujanje pravičnih, miroljubnih in vključujočih družb, mednarodna skupnost pa se je z njim med drugim zavezala, da bo izboljšala izterjavo in vračanje ukradenega premoženja;

| D. | ker korupcija med drugim običajno vključuje zlorabo oblasti, pomanjkanje odgovornosti, oviranje pravosodja, uporabo neprimernega vpliva, institucionalizacijo diskriminacije, klientelizem, „ujetje“ države, nepotizem, ohranjanje kleptokracij in izkrivljanje tržnih mehanizmov, pogosto je povezana z organiziranim kriminalom in spodbujata jo nezadostna preglednost in dostop do informacij; ker vzpon avtoritarizma in porajanje nedemokratičnih režimov nudita plodno okolje za korupcijo, boj proti njej pa terja mednarodno sodelovanje s podobno mislečimi demokracijami; ker korupcija države izpostavlja tujemu zlonamernemu vplivu in dodatno škoduje demokratičnim institucijam; |
| --- | --- |

D.

ker korupcija med drugim običajno vključuje zlorabo oblasti, pomanjkanje odgovornosti, oviranje pravosodja, uporabo neprimernega vpliva, institucionalizacijo diskriminacije, klientelizem, „ujetje“ države, nepotizem, ohranjanje kleptokracij in izkrivljanje tržnih mehanizmov, pogosto je povezana z organiziranim kriminalom in spodbujata jo nezadostna preglednost in dostop do informacij; ker vzpon avtoritarizma in porajanje nedemokratičnih režimov nudita plodno okolje za korupcijo, boj proti njej pa terja mednarodno sodelovanje s podobno mislečimi demokracijami; ker korupcija države izpostavlja tujemu zlonamernemu vplivu in dodatno škoduje demokratičnim institucijam;

| E. | ker lahko države, skupnosti, podjetja ali posamezniki postanejo žrtve korupcije, zlasti če sodelujejo pri preiskavah, prijavah, kazenskemu pregonu in sojenjem zoper korupcijo, saj so izpostavljeni večjemu tveganju in potrebujejo učinkovito zaščito; ker je poročanje o korupciji glavni vzrok za umore novinarjev in ker odbor za zaščito novinarjev navaja, da je bilo do meseca oktobra v letu 2021 ubitih pet novinarjev, ki so preiskovali korupcijo; ker je za boj proti korupciji nujno, da so prijavitelji nepravilnosti zaščiteni pred povračilnimi ukrepi ter da so jim v javnem in zasebnem sektorju zagotovljeni učinkovito pravno varstvo in varni postopki prijave; ker morajo biti vsi protikorupcijski ukrepi skladni s standardi človekovih pravic; |
| --- | --- |

E.

ker lahko države, skupnosti, podjetja ali posamezniki postanejo žrtve korupcije, zlasti če sodelujejo pri preiskavah, prijavah, kazenskemu pregonu in sojenjem zoper korupcijo, saj so izpostavljeni večjemu tveganju in potrebujejo učinkovito zaščito; ker je poročanje o korupciji glavni vzrok za umore novinarjev in ker odbor za zaščito novinarjev navaja, da je bilo do meseca oktobra v letu 2021 ubitih pet novinarjev, ki so preiskovali korupcijo; ker je za boj proti korupciji nujno, da so prijavitelji nepravilnosti zaščiteni pred povračilnimi ukrepi ter da so jim v javnem in zasebnem sektorju zagotovljeni učinkovito pravno varstvo in varni postopki prijave; ker morajo biti vsi protikorupcijski ukrepi skladni s standardi človekovih pravic;

| F. | ker korupcija spodkopava upravljanje in kakovost javnih storitev, škodi učinkovitosti in uspešnosti demokratičnih institucij, upravljanju podjetij, nadzoru in ravnotežju oblasti ter demokratičnim načelom, slabi pravno državo, krha zaupanje javnosti in ovira trajnostni razvoj, omogoča nekaznovanje storilcev, nezakonito bogatenje ljudi na oblasti in prilaščanje oblasti z namenom izogibanja kazenskemu pregonu; ker dejstvo, da ni neodvisnega pravosodnega sistema, spodkopava spoštovanje načel pravne države; ker je korupcija pomemben katalizator in dejavnik konfliktov, zlasti v državah v razvoju, ter destabilizira prizadevanja za izgradnjo miru, kar povzroča množične kršitve človekovih pravic in v nekaterih primerih smrtne žrtve; ker jurisdikcije, v katerih velja davčna tajnost, in davčne oaze ter finančni in pravni akterji, ki imajo pogosto sedež v Evropi, olajšujejo in spodbujajo nezakonite finančne tokove iz držav v razvoju; ker sta preiskovanje in kazenski pregon takih kaznivih dejanj še vedno omejena; |
| --- | --- |

F.

ker korupcija spodkopava upravljanje in kakovost javnih storitev, škodi učinkovitosti in uspešnosti demokratičnih institucij, upravljanju podjetij, nadzoru in ravnotežju oblasti ter demokratičnim načelom, slabi pravno državo, krha zaupanje javnosti in ovira trajnostni razvoj, omogoča nekaznovanje storilcev, nezakonito bogatenje ljudi na oblasti in prilaščanje oblasti z namenom izogibanja kazenskemu pregonu; ker dejstvo, da ni neodvisnega pravosodnega sistema, spodkopava spoštovanje načel pravne države; ker je korupcija pomemben katalizator in dejavnik konfliktov, zlasti v državah v razvoju, ter destabilizira prizadevanja za izgradnjo miru, kar povzroča množične kršitve človekovih pravic in v nekaterih primerih smrtne žrtve; ker jurisdikcije, v katerih velja davčna tajnost, in davčne oaze ter finančni in pravni akterji, ki imajo pogosto sedež v Evropi, olajšujejo in spodbujajo nezakonite finančne tokove iz držav v razvoju; ker sta preiskovanje in kazenski pregon takih kaznivih dejanj še vedno omejena;

| G. | ker koruptivne prakse v politiki, kot so volilne goljufije, nezakonito financiranje političnih kampanj in političnih strank ter kronizem, spodkopavajo državljanske in politične pravice do sodelovanja v javnih zadevah, glasovanja na volitvah in izvolitve na javno funkcijo ter ogrožajo zaupanje v politične stranke, izvoljene predstavnike, demokratične procese in vlade, tako pa spodkopavajo demokratično legitimnost in zaupanje javnosti v politiko; ker sta financiranje političnih kampanj in financiranje strank ob odsotnosti učinkovitega urejanja še posebej izpostavljena tveganju korupcije ter ju zlasti zasebni akterji in tuje države po vsem svetu uporabljajo za vplivanje in vmešavanje v volitve, referendumske kampanje in družbene razprave; ker nekatere tuje države in nedržavni akterji korupcijo uporabljajo kot orodje zunanje politike za oviranje napredka v smeri delujočih demokracij ter vse pogosteje izvajajo strategije „ujetja“ elit in kooptiranja javnih uslužbencev, tako v EU kot drugje po svetu, da bi uveljavile svoje interese v zakonodajnih in političnih postopkih; |
| --- | --- |

G.

ker koruptivne prakse v politiki, kot so volilne goljufije, nezakonito financiranje političnih kampanj in političnih strank ter kronizem, spodkopavajo državljanske in politične pravice do sodelovanja v javnih zadevah, glasovanja na volitvah in izvolitve na javno funkcijo ter ogrožajo zaupanje v politične stranke, izvoljene predstavnike, demokratične procese in vlade, tako pa spodkopavajo demokratično legitimnost in zaupanje javnosti v politiko; ker sta financiranje političnih kampanj in financiranje strank ob odsotnosti učinkovitega urejanja še posebej izpostavljena tveganju korupcije ter ju zlasti zasebni akterji in tuje države po vsem svetu uporabljajo za vplivanje in vmešavanje v volitve, referendumske kampanje in družbene razprave; ker nekatere tuje države in nedržavni akterji korupcijo uporabljajo kot orodje zunanje politike za oviranje napredka v smeri delujočih demokracij ter vse pogosteje izvajajo strategije „ujetja“ elit in kooptiranja javnih uslužbencev, tako v EU kot drugje po svetu, da bi uveljavile svoje interese v zakonodajnih in političnih postopkih;

| H. | ker je sedanja kriza zaradi pandemije COVID-19 v nekaterih državah zaostrila kršitve človekovih pravic, povezane s korupcijo, saj se države z višjimi ravnmi korupcije soočajo z večjim številom smrtnih žrtev zaradi pandemije, najbolj ranljive skupnosti pa so nesorazmerno prizadete; ker korupcija omejuje uživanje človekovih pravic, temeljnih svoboščin in poštenega življenjskega standarda, saj zmanjšuje zmogljivost držav za zagotavljanje in pravično porazdelitev javnih zdravstvenih storitev ali cepiv; ker so farmacevtski izdelki in medicinski pripomočki še posebej izpostavljeni korupciji; ker so številne vlade zlorabile pooblastila v izrednih razmerah zaradi pandemije COVID-19, da bi utrdile svojo oblast, zaostrile zatiranje novinarjev, prijaviteljev nepravilnosti in organizacij civilne družbe, ki si prizadevajo za razkrivanje korupcije; |
| --- | --- |

H.

ker je sedanja kriza zaradi pandemije COVID-19 v nekaterih državah zaostrila kršitve človekovih pravic, povezane s korupcijo, saj se države z višjimi ravnmi korupcije soočajo z večjim številom smrtnih žrtev zaradi pandemije, najbolj ranljive skupnosti pa so nesorazmerno prizadete; ker korupcija omejuje uživanje človekovih pravic, temeljnih svoboščin in poštenega življenjskega standarda, saj zmanjšuje zmogljivost držav za zagotavljanje in pravično porazdelitev javnih zdravstvenih storitev ali cepiv; ker so farmacevtski izdelki in medicinski pripomočki še posebej izpostavljeni korupciji; ker so številne vlade zlorabile pooblastila v izrednih razmerah zaradi pandemije COVID-19, da bi utrdile svojo oblast, zaostrile zatiranje novinarjev, prijaviteljev nepravilnosti in organizacij civilne družbe, ki si prizadevajo za razkrivanje korupcije;

| I. | ker je zunanja verodostojnost EU odvisna tudi od učinkovitih protikorupcijskih ukrepov v državah članicah in na ravni EU; ker je več držav članic EU uvrščenih visoko na indeksu finančne tajnosti za leto 2020, ki ga je pripravila mreža za davčno pravičnost in jurisdikcije razvršča glede na njihovo stopnjo tajnosti in obseg dejavnosti zunaj dosega finančnih organov; ker so pregledi, ki sta jih opravila Svetovni forum OECD za transparentnost in izmenjavo podatkov za davčne namene ter Projektna skupina za finančno ukrepanje, zabeležili pomanjkljivosti v državah članicah; ker bi morale države članice EU povečati preglednost lastništva medijev; |
| --- | --- |

I.

ker je zunanja verodostojnost EU odvisna tudi od učinkovitih protikorupcijskih ukrepov v državah članicah in na ravni EU; ker je več držav članic EU uvrščenih visoko na indeksu finančne tajnosti za leto 2020, ki ga je pripravila mreža za davčno pravičnost in jurisdikcije razvršča glede na njihovo stopnjo tajnosti in obseg dejavnosti zunaj dosega finančnih organov; ker so pregledi, ki sta jih opravila Svetovni forum OECD za transparentnost in izmenjavo podatkov za davčne namene ter Projektna skupina za finančno ukrepanje, zabeležili pomanjkljivosti v državah članicah; ker bi morale države članice EU povečati preglednost lastništva medijev;

| J. | ker se sheme državljanstva in prebivanja za vlagatelje, ki veljajo v nekaterih državah članicah, zlorabljajo za pranje denarja ali prikrivanje sredstev, pridobljenih s koruptivnimi dejanji; ker ima več držav članic pravila za preprečevanje neprimernega vpliva in korupcije s strani zakonodajalcev in javnih uslužbencev, tudi bivših javnih uslužbencev, ki imajo pomembno vlogo pri preprečevanju, odkrivanju in spremljanju koruptivnih dejavnosti, vendar se ta pravila izvršujejo le delno, medtem ko usklajena pravila na ravni EU niso dovolj in jih je treba okrepiti; |
| --- | --- |

J.

ker se sheme državljanstva in prebivanja za vlagatelje, ki veljajo v nekaterih državah članicah, zlorabljajo za pranje denarja ali prikrivanje sredstev, pridobljenih s koruptivnimi dejanji; ker ima več držav članic pravila za preprečevanje neprimernega vpliva in korupcije s strani zakonodajalcev in javnih uslužbencev, tudi bivših javnih uslužbencev, ki imajo pomembno vlogo pri preprečevanju, odkrivanju in spremljanju koruptivnih dejavnosti, vendar se ta pravila izvršujejo le delno, medtem ko usklajena pravila na ravni EU niso dovolj in jih je treba okrepiti;

| K. | ker je Generalna skupščina OZN v svoji politični izjavi z dne 2. junija 2021 priznala svojo odgovornost in potrebo po nujnem ukrepanju zoper korupcijo ter se zavezala, da bo podvojila prizadevanja za preprečevanje in sledila večstranskemu pristopu v boju proti korupciji, zlasti v zvezi s pandemijo COVID-19; |
| --- | --- |

K.

ker je Generalna skupščina OZN v svoji politični izjavi z dne 2. junija 2021 priznala svojo odgovornost in potrebo po nujnem ukrepanju zoper korupcijo ter se zavezala, da bo podvojila prizadevanja za preprečevanje in sledila večstranskemu pristopu v boju proti korupciji, zlasti v zvezi s pandemijo COVID-19;

| L. | ker EU podpira tretje države v boju proti korupciji, in sicer s tehnično pomočjo, diplomatskimi ukrepi in finančno podporo ter v večstranskih forumih, pa tudi z zakonodajo EU in določanjem standardov, smernic in okvirov za zunanje delovanje; |
| --- | --- |

L.

ker EU podpira tretje države v boju proti korupciji, in sicer s tehnično pomočjo, diplomatskimi ukrepi in finančno podporo ter v večstranskih forumih, pa tudi z zakonodajo EU in določanjem standardov, smernic in okvirov za zunanje delovanje;

| M. | ker se je Svet v akcijskem načrtu EU za človekove pravice za obdobje 2020–2024 zavezal, da se bo boril proti korupciji s celovito pomočjo, in sicer s podpiranjem reform javne uprave, učinkovitimi protikorupcijskimi strategijami in pravnimi okviri, vključno z zaščito prijaviteljev nepravilnosti in prič, specializiranimi organi, parlamenti, neodvisnimi mediji in organizacijami civilne družbe, ter s podpiranjem ratifikacije in izvajanja Konvencije OZN proti korupciji (UNCAC); ker je zunanja verodostojnost EU odvisna tudi od učinkovitih protikorupcijskih ukrepov v državah članicah; |
| --- | --- |

M.

ker se je Svet v akcijskem načrtu EU za človekove pravice za obdobje 2020–2024 zavezal, da se bo boril proti korupciji s celovito pomočjo, in sicer s podpiranjem reform javne uprave, učinkovitimi protikorupcijskimi strategijami in pravnimi okviri, vključno z zaščito prijaviteljev nepravilnosti in prič, specializiranimi organi, parlamenti, neodvisnimi mediji in organizacijami civilne družbe, ter s podpiranjem ratifikacije in izvajanja Konvencije OZN proti korupciji (UNCAC); ker je zunanja verodostojnost EU odvisna tudi od učinkovitih protikorupcijskih ukrepov v državah članicah;

| N. | ker imajo lahko zasebni sektor in gospodarske družbe, zlasti multinacionalke in bančni subjekti, ključno vlogo v boju proti korupciji na svetovni ravni in pri zmanjševanju njenega vpliva na človekove pravice; ker lahko bančni subjekti znatno prispevajo k odkrivanju pranja denarja, financiranja terorizma in drugih nezakonitih dejavnosti, povezanih s korupcijo, s čimer se poudarja pomen vzpostavitve plodnih odnosov sodelovanja med državnimi institucijami in zasebnim sektorjem; |
| --- | --- |

N.

ker imajo lahko zasebni sektor in gospodarske družbe, zlasti multinacionalke in bančni subjekti, ključno vlogo v boju proti korupciji na svetovni ravni in pri zmanjševanju njenega vpliva na človekove pravice; ker lahko bančni subjekti znatno prispevajo k odkrivanju pranja denarja, financiranja terorizma in drugih nezakonitih dejavnosti, povezanih s korupcijo, s čimer se poudarja pomen vzpostavitve plodnih odnosov sodelovanja med državnimi institucijami in zasebnim sektorjem;

| O. | ker so obvezne zakonodaje o potrebni skrbnosti podjetij nepogrešljivo sredstvo za preprečevanje, obravnavanje in učinkovito odpravljanje kršitev človekovih pravic in uničevanja okolja po vsem svetu skozi celotne dobavne verige ter ne bi smele negativno vplivati na mala in srednja podjetja; ker bi morale biti določbe Konvencije OZN proti korupciji sestavni del obveznosti glede potrebne skrbnosti, ki so predvidene v prihodnjem predlogu Komisije o tej zadevi; |
| --- | --- |

O.

ker so obvezne zakonodaje o potrebni skrbnosti podjetij nepogrešljivo sredstvo za preprečevanje, obravnavanje in učinkovito odpravljanje kršitev človekovih pravic in uničevanja okolja po vsem svetu skozi celotne dobavne verige ter ne bi smele negativno vplivati na mala in srednja podjetja; ker bi morale biti določbe Konvencije OZN proti korupciji sestavni del obveznosti glede potrebne skrbnosti, ki so predvidene v prihodnjem predlogu Komisije o tej zadevi;

| P. | ker režimi sankcij EU za posamezne države že omogočajo ciljno usmerjene ukrepe proti osebam in subjektom, odgovornim za spodkopavanje demokracije in pravne države, vključno s hudimi finančnimi kršitvami v zvezi z javnimi sredstvi, če so ta dejanja zajeta v Konvenciji OZN proti korupciji; ker je sprejetje globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic (EU zakon Magnickega) bistven dodatek k zbirki orodij EU; ker je Parlament večkrat zahteval razširitev področja uporabe tega režima, da bi izrecno vključevalo dejanja korupcije, da bi se učinkovito borili proti vsem kršitvam človekovih pravic, ne glede na naravo kaznivega dejanja, in da bi vzpostavili dopolnilni režim za primere, ko dejanja korupcije ne bi bila vključena v revizijo sedanjega režima; ker so Združene države Amerike, Kanada in Združeno kraljestvo prav tako sprejeli podobne režime sankcij za boj proti korupciji; |
| --- | --- |

P.

ker režimi sankcij EU za posamezne države že omogočajo ciljno usmerjene ukrepe proti osebam in subjektom, odgovornim za spodkopavanje demokracije in pravne države, vključno s hudimi finančnimi kršitvami v zvezi z javnimi sredstvi, če so ta dejanja zajeta v Konvenciji OZN proti korupciji; ker je sprejetje globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic (EU zakon Magnickega) bistven dodatek k zbirki orodij EU; ker je Parlament večkrat zahteval razširitev področja uporabe tega režima, da bi izrecno vključevalo dejanja korupcije, da bi se učinkovito borili proti vsem kršitvam človekovih pravic, ne glede na naravo kaznivega dejanja, in da bi vzpostavili dopolnilni režim za primere, ko dejanja korupcije ne bi bila vključena v revizijo sedanjega režima; ker so Združene države Amerike, Kanada in Združeno kraljestvo prav tako sprejeli podobne režime sankcij za boj proti korupciji;

1.

priporoči Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj:

Globalni protikorupcijski strategiji EU naproti

Globalni protikorupcijski strategiji EU naproti

| (a) | priznata povezavo med korupcijo in človekovimi pravicami ter to, da je korupcija velika ovira za uveljavljanje vseh človekovih pravic; zato v boju proti korupciji sprejmeta pristop, ki bo temeljil na človekovih pravicah, v njegovem središču pa naj bodo žrtve korupcije, ter naj boj proti korupciji postavita v ospredje in v središče vseh prizadevanj in politik EU za spodbujanje človekovih pravic, demokracije in pravne države po svetu; obravnavata korupcijo kot svetovni pojav, ki zahteva učinkovite protikorupcijske institucije, mehanizme preprečevanja in mednarodni regulativni okvir, pa tudi izterjavo premoženjske koristi in kazenski pregon v EU; začneta delo v zvezi z mednarodno priznano opredelitvijo korupcije in pri tem kot smernico uporabita Konvencijo OZN proti korupciji; priznata, da je za boj proti korupciji potrebno usklajeno ukrepanje na svetovni ravni in tesnejše sodelovanje med strokovnjaki za boj proti korupciji in za človekove pravice; spodbujata sodelovanje med EU, njenimi državami članicami in tretjimi državami, zlasti na pravosodni ravni in na ravni kazenskega pregona, ter izmenjave informacij, da bi se izmenjevale dobre prakse in učinkovita orodja za boj proti korupciji; |
| --- | --- |

(a)

priznata povezavo med korupcijo in človekovimi pravicami ter to, da je korupcija velika ovira za uveljavljanje vseh človekovih pravic; zato v boju proti korupciji sprejmeta pristop, ki bo temeljil na človekovih pravicah, v njegovem središču pa naj bodo žrtve korupcije, ter naj boj proti korupciji postavita v ospredje in v središče vseh prizadevanj in politik EU za spodbujanje človekovih pravic, demokracije in pravne države po svetu; obravnavata korupcijo kot svetovni pojav, ki zahteva učinkovite protikorupcijske institucije, mehanizme preprečevanja in mednarodni regulativni okvir, pa tudi izterjavo premoženjske koristi in kazenski pregon v EU; začneta delo v zvezi z mednarodno priznano opredelitvijo korupcije in pri tem kot smernico uporabita Konvencijo OZN proti korupciji; priznata, da je za boj proti korupciji potrebno usklajeno ukrepanje na svetovni ravni in tesnejše sodelovanje med strokovnjaki za boj proti korupciji in za človekove pravice; spodbujata sodelovanje med EU, njenimi državami članicami in tretjimi državami, zlasti na pravosodni ravni in na ravni kazenskega pregona, ter izmenjave informacij, da bi se izmenjevale dobre prakse in učinkovita orodja za boj proti korupciji;

| (b) | priznata, da je preglednost temelj vseh protikorupcijskih strategij; ob upoštevanju tega pozoveta k odpravi pretiranih pravil o poslovni skrivnosti v zadevnih sektorjih, zlasti v finančnem sektorju, in spodbujata samodejne izmenjave informacij o davčnih goljufijah in izogibanju davkom ter javno poročanje multinacionalk po posameznih državah in javne registre dejanskih lastnikov podjetij; sprejmeta politiko ničelne tolerance do davčnih oaz, saj omogočajo enostavno prikrivanje nezakonitih finančnih tokov; |
| --- | --- |

(b)

priznata, da je preglednost temelj vseh protikorupcijskih strategij; ob upoštevanju tega pozoveta k odpravi pretiranih pravil o poslovni skrivnosti v zadevnih sektorjih, zlasti v finančnem sektorju, in spodbujata samodejne izmenjave informacij o davčnih goljufijah in izogibanju davkom ter javno poročanje multinacionalk po posameznih državah in javne registre dejanskih lastnikov podjetij; sprejmeta politiko ničelne tolerance do davčnih oaz, saj omogočajo enostavno prikrivanje nezakonitih finančnih tokov;

| (c) | prepoznata sedanji trend in neločljivo povezanost umikanja demokracij in vzpona kleptokracij po svetu, tudi zaradi vloge oligarhov v nekaterih državah; prevzameta vodilno vlogo v multilateralnih forumih, da bi oblikovala koalicijo demokracij, ki bi se zoperstavila globalni grožnji kleptokracije in avtoritarizma; |
| --- | --- |

(c)

prepoznata sedanji trend in neločljivo povezanost umikanja demokracij in vzpona kleptokracij po svetu, tudi zaradi vloge oligarhov v nekaterih državah; prevzameta vodilno vlogo v multilateralnih forumih, da bi oblikovala koalicijo demokracij, ki bi se zoperstavila globalni grožnji kleptokracije in avtoritarizma;

| (d) | oblikujeta celovito, dosledno in učinkovito protikorupcijsko strategijo EU na svetovni ravni, tako da se opreta na izkušnje z obstoječimi instrumenti in dobrimi praksami za boj proti korupciji v zbirki orodij EU, prepoznata vrzeli, povečata financiranje in razširita podporo za organizacije civilne družbe, ki se borijo proti korupciji, kot je Parlament že zahteval v svoji resoluciji z dne 13. septembra 2017 o korupciji in človekovih pravicah v tretjih državah; v boju proti korupciji dajeta prednost preprečevanju, in sicer z uvedbo preventivnih ukrepov, politik in praks, tudi s kampanjami ozaveščanja in usposabljanjem v javnem in zasebnem sektorju; |
| --- | --- |

(d)

oblikujeta celovito, dosledno in učinkovito protikorupcijsko strategijo EU na svetovni ravni, tako da se opreta na izkušnje z obstoječimi instrumenti in dobrimi praksami za boj proti korupciji v zbirki orodij EU, prepoznata vrzeli, povečata financiranje in razširita podporo za organizacije civilne družbe, ki se borijo proti korupciji, kot je Parlament že zahteval v svoji resoluciji z dne 13. septembra 2017 o korupciji in človekovih pravicah v tretjih državah; v boju proti korupciji dajeta prednost preprečevanju, in sicer z uvedbo preventivnih ukrepov, politik in praks, tudi s kampanjami ozaveščanja in usposabljanjem v javnem in zasebnem sektorju;

| (e) | ustanovita posebno delovno skupino Sveta za pripravljalna dela na področju boja proti korupciji (podobno ali po vzoru Delovne skupine za človekove pravice (COHOM)), ki bo prispevala k razpravam v Svetu; |
| --- | --- |

(e)

ustanovita posebno delovno skupino Sveta za pripravljalna dela na področju boja proti korupciji (podobno ali po vzoru Delovne skupine za človekove pravice (COHOM)), ki bo prispevala k razpravam v Svetu;

| (f) | okrepita vlogo Parlamenta pri nadzoru prizadevanj za boj proti korupciji; se seznanita z odločenostjo Parlamenta, da v vsakem zakonodajnem obdobju pripravi redno posodobljeno poročilo o korupciji in človekovih pravicah; pripravita letne ocene napredka, doseženega v zvezi s priporočili iz teh poročil; |
| --- | --- |

(f)

okrepita vlogo Parlamenta pri nadzoru prizadevanj za boj proti korupciji; se seznanita z odločenostjo Parlamenta, da v vsakem zakonodajnem obdobju pripravi redno posodobljeno poročilo o korupciji in človekovih pravicah; pripravita letne ocene napredka, doseženega v zvezi s priporočili iz teh poročil;

| (g) | vztrajata pri celovitem izvajanju in izvrševanju obstoječih nacionalnih in mednarodnih protikorupcijskih instrumentov, kot so Konvencija OZN proti korupciji, Konvencija Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj o boju proti podkupovanju tujih javnih uslužbencev, protikorupcijski standardi in priporočila Sveta Evrope, vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah ter kazenskopravna in civilnopravna konvencija Sveta Evrope o korupciji; spodbudita vse države, ki tega še niso storile, naj čim prej ratificirajo te protikorupcijske instrumente; nemudoma izvedeta vključujoč in celovit postopek za pregled izvajanja Konvencije OZN proti korupciji v EU ter za hitro uvedbo procesa nadaljnjega ukrepanja na podlagi pregledov iz te konvencije; |
| --- | --- |

(g)

vztrajata pri celovitem izvajanju in izvrševanju obstoječih nacionalnih in mednarodnih protikorupcijskih instrumentov, kot so Konvencija OZN proti korupciji, Konvencija Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj o boju proti podkupovanju tujih javnih uslužbencev, protikorupcijski standardi in priporočila Sveta Evrope, vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah ter kazenskopravna in civilnopravna konvencija Sveta Evrope o korupciji; spodbudita vse države, ki tega še niso storile, naj čim prej ratificirajo te protikorupcijske instrumente; nemudoma izvedeta vključujoč in celovit postopek za pregled izvajanja Konvencije OZN proti korupciji v EU ter za hitro uvedbo procesa nadaljnjega ukrepanja na podlagi pregledov iz te konvencije;

Skladnost notranje in zunanje politike

Skladnost notranje in zunanje politike

| (h) | okrepita verodostojnost zunanjih protikorupcijskih ukrepov EU z učinkovitejšim bojem proti korupciji, davčnim utajam, nezakoniti trgovini, bančni tajnosti in pranju denarja v EU; priznata vlogo in odgovornost kritičnega števila posameznikov in subjektov s sedežem v EU, ki so pobudniki in spodbujevalci korupcije v tretjih državah, da bi se okoristili; potrdita, da so se vse države članice EU s podpisom Konvencije OZN proti korupciji zavezale, da bodo podkupovanje nacionalnih in tujih javnih uslužbencev opredelile kot kaznivo dejanje; priznata, da sistemska korupcija in neučinkovit pregon podkupovanja tujih javnih uslužbencev v nekaterih državah članicah EU spodkopavata prizadevanja za boj proti korupciji v tretjih državah, ter ukrepata za odpravo teh pomanjkljivosti; priznata, da pomanjkanje usklajenih in odločnih ukrepov, zamude in vrzel pri izvajanju protikorupcijskih predpisov v EU opogumljajo skorumpirane akterje zunaj EU; zagotovita odgovornost storilcev, vpletenih v velike korupcijske mreže, in sprejmeta skupne standarde o preglednosti, kontroli in nadzoru naložb za zmanjšanje tveganj korupcije in pranja denarja, ki jih predstavljajo tako imenovani programi „zlatih vizumov“; |
| --- | --- |

(h)

okrepita verodostojnost zunanjih protikorupcijskih ukrepov EU z učinkovitejšim bojem proti korupciji, davčnim utajam, nezakoniti trgovini, bančni tajnosti in pranju denarja v EU; priznata vlogo in odgovornost kritičnega števila posameznikov in subjektov s sedežem v EU, ki so pobudniki in spodbujevalci korupcije v tretjih državah, da bi se okoristili; potrdita, da so se vse države članice EU s podpisom Konvencije OZN proti korupciji zavezale, da bodo podkupovanje nacionalnih in tujih javnih uslužbencev opredelile kot kaznivo dejanje; priznata, da sistemska korupcija in neučinkovit pregon podkupovanja tujih javnih uslužbencev v nekaterih državah članicah EU spodkopavata prizadevanja za boj proti korupciji v tretjih državah, ter ukrepata za odpravo teh pomanjkljivosti; priznata, da pomanjkanje usklajenih in odločnih ukrepov, zamude in vrzel pri izvajanju protikorupcijskih predpisov v EU opogumljajo skorumpirane akterje zunaj EU; zagotovita odgovornost storilcev, vpletenih v velike korupcijske mreže, in sprejmeta skupne standarde o preglednosti, kontroli in nadzoru naložb za zmanjšanje tveganj korupcije in pranja denarja, ki jih predstavljajo tako imenovani programi „zlatih vizumov“;

| (i) | zahtevata, naj Komisijo okrepi protikorupcijski okvir EU in pripravi direktivo EU o boju proti korupciji na podlagi člena 83 PDEU, ki določa skupna pravila EU za kazenske sankcije za korupcijo; |
| --- | --- |

(i)

zahtevata, naj Komisijo okrepi protikorupcijski okvir EU in pripravi direktivo EU o boju proti korupciji na podlagi člena 83 PDEU, ki določa skupna pravila EU za kazenske sankcije za korupcijo;

| (j) | priznata, da se v EU stekajo nezakonito pridobljena sredstva in premoženje, ki se večinoma ne zaplenijo in vrnejo, da je pravni okvir za zaplembo ukradenega premoženja še vedno zelo razdrobljen in da je vračanje nezakonito pridobljenega premoženja moralna dolžnost z vidika pravičnosti in odgovornosti ter verodostojnosti politike EU za podporo demokraciji; podpreta prizadevanja v vseh državah članicah EU, da v svojih sodnih pristojnostih v skladu s Konvencijo OZN proti korupciji zamrznejo in zaplenijo ukradeno premoženje in prihodke, pridobljene s korupcijo, ter jih na pregleden in odgovoren način vrnejo državam izvora in žrtvam, tudi z občutnim izboljšanjem preglednosti, dostopom do informacij o tujem premoženju, ki se nahaja na ozemlju EU, in s smiselno vključitvijo organizacije civilne družbe; nemudoma sprejmeta ukrepe v skladu z zavezami Generalne skupščine OZN iz leta 2021 v zvezi z odvzemom premoženjske koristi, vključno s tistimi, ki se nanašajo na zaplembo brez kazenske obsodbe, zaplembo in vračanje prihodkov, pridobljenih s korupcijo, v izvensodnih poravnavah, ter zbiranje in objavo podatkov o odvzemu premoženjske koristi; pripravita ustrezno zaporedje ukrepov (sankcije, zaplemba premoženja brez kazenske obsodbe in zaplemba premoženja, pridobljenega s kaznivimi dejanji, kazenski pregon, mehanizmi za odvzem premoženjske koristi), ki na koncu privedejo do spremembe namena ukradenega premoženja v korist žrtev korupcije; vzpostavita učinkovito sodelovanje med državami članicami na tem področju; pripravita sporočilo, v katerem bodo opisane možne pobude na ravni EU in mednarodni ravni za zagotavljanje hitre in učinkovite izterjave nezakonito pridobljenega premoženja po demokratičnih tranzicijskih procesih ter za zagotovitev, da ne bo varnih zatočišč za to premoženje; določita skupna pravila EU za vračanje ukradenega premoženja, ki bodo od subjekta ali posameznika zahtevala, da v odgovoru na začetno tožbo, kar zadeva huda kazniva dejanja, kot so opredeljena v nacionalnem pravu, dokaže, da je izpolnil svoje pravne in finančne obveznosti, na primer glede zakonitega izvora finančnih sredstev ali drugega premoženja; preganjata odgovorne, žrtvam omogoča ustrezen dostop do pravnih sredstev in podpreta zmogljivosti parlamentov za izvajanje učinkovitega proračunskega nadzora; |
| --- | --- |

(j)

priznata, da se v EU stekajo nezakonito pridobljena sredstva in premoženje, ki se večinoma ne zaplenijo in vrnejo, da je pravni okvir za zaplembo ukradenega premoženja še vedno zelo razdrobljen in da je vračanje nezakonito pridobljenega premoženja moralna dolžnost z vidika pravičnosti in odgovornosti ter verodostojnosti politike EU za podporo demokraciji; podpreta prizadevanja v vseh državah članicah EU, da v svojih sodnih pristojnostih v skladu s Konvencijo OZN proti korupciji zamrznejo in zaplenijo ukradeno premoženje in prihodke, pridobljene s korupcijo, ter jih na pregleden in odgovoren način vrnejo državam izvora in žrtvam, tudi z občutnim izboljšanjem preglednosti, dostopom do informacij o tujem premoženju, ki se nahaja na ozemlju EU, in s smiselno vključitvijo organizacije civilne družbe; nemudoma sprejmeta ukrepe v skladu z zavezami Generalne skupščine OZN iz leta 2021 v zvezi z odvzemom premoženjske koristi, vključno s tistimi, ki se nanašajo na zaplembo brez kazenske obsodbe, zaplembo in vračanje prihodkov, pridobljenih s korupcijo, v izvensodnih poravnavah, ter zbiranje in objavo podatkov o odvzemu premoženjske koristi; pripravita ustrezno zaporedje ukrepov (sankcije, zaplemba premoženja brez kazenske obsodbe in zaplemba premoženja, pridobljenega s kaznivimi dejanji, kazenski pregon, mehanizmi za odvzem premoženjske koristi), ki na koncu privedejo do spremembe namena ukradenega premoženja v korist žrtev korupcije; vzpostavita učinkovito sodelovanje med državami članicami na tem področju; pripravita sporočilo, v katerem bodo opisane možne pobude na ravni EU in mednarodni ravni za zagotavljanje hitre in učinkovite izterjave nezakonito pridobljenega premoženja po demokratičnih tranzicijskih procesih ter za zagotovitev, da ne bo varnih zatočišč za to premoženje; določita skupna pravila EU za vračanje ukradenega premoženja, ki bodo od subjekta ali posameznika zahtevala, da v odgovoru na začetno tožbo, kar zadeva huda kazniva dejanja, kot so opredeljena v nacionalnem pravu, dokaže, da je izpolnil svoje pravne in finančne obveznosti, na primer glede zakonitega izvora finančnih sredstev ali drugega premoženja; preganjata odgovorne, žrtvam omogoča ustrezen dostop do pravnih sredstev in podpreta zmogljivosti parlamentov za izvajanje učinkovitega proračunskega nadzora;

| (k) | temeljito spremljata tuje vmešavanje ter vzpostavita evropska pravila za financiranje političnih strank in fundacij, nevladnih organizacij in medijev, in zagotovita njihovo dosledno izvrševanje, zlasti kadar sredstva izvirajo iz nedemokratičnih držav in od nedržavnih akterjev, da bi preprečili „ujetje“ elit, zlonamerni vpliv in vmešavanje v demokratične procese in javne zadeve EU in partnerskih držav; spodbudita preglednost lastništva medijev kot bistvene sestavine demokracije; spodbujata namenske programe o financiranju političnih strank in porabi za kampanje v okviru zunanje podpore EU demokraciji v tretjih državah; sprejmeta stroge standarde glede zaposlovanja izvoljenih nosilcev funkcij in visokih javnih uslužbencev po koncu zaposlitve v javnem sektorju, preprečita primere pojava „vrtljivih vrat“ ter zagotovita usklajena pravila in njihovo izvrševanje na ravni EU z zanesljivim sistemom nadzora; |
| --- | --- |

(k)

temeljito spremljata tuje vmešavanje ter vzpostavita evropska pravila za financiranje političnih strank in fundacij, nevladnih organizacij in medijev, in zagotovita njihovo dosledno izvrševanje, zlasti kadar sredstva izvirajo iz nedemokratičnih držav in od nedržavnih akterjev, da bi preprečili „ujetje“ elit, zlonamerni vpliv in vmešavanje v demokratične procese in javne zadeve EU in partnerskih držav; spodbudita preglednost lastništva medijev kot bistvene sestavine demokracije; spodbujata namenske programe o financiranju političnih strank in porabi za kampanje v okviru zunanje podpore EU demokraciji v tretjih državah; sprejmeta stroge standarde glede zaposlovanja izvoljenih nosilcev funkcij in visokih javnih uslužbencev po koncu zaposlitve v javnem sektorju, preprečita primere pojava „vrtljivih vrat“ ter zagotovita usklajena pravila in njihovo izvrševanje na ravni EU z zanesljivim sistemom nadzora;

Človekove pravice in boj proti korupciji: obogatitev in operacionalizacija zbirke orodij EU

Človekove pravice in boj proti korupciji: obogatitev in operacionalizacija zbirke orodij EU

| (l) | okrepita vključevanje protikorupcijskega pristopa, ki temelji na človekovih pravicah, v instrumente zunanjega delovanja EU, tudi v instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI), instrument za predpristopno pomoč (IPA) in skrbniške sklade EU; namenita prednost zavezujočim protikorupcijskim zavezam s cilji in časovnimi razporedi; namenita prednost zbiranju domačih prihodkov v partnerskih državah s podpiranjem boja proti davčnim utajam in izboljšanjem dobrega upravljanja; okrepita strogo spremljanje in izvrševanje, da bi preprečila, da bi vlade sredstva EU uporabljala za nezakonite dejavnosti; vključita civilno družbo v spremljanje uporabe sredstev EU in okrepita vlogo Parlamenta na tem področju; izboljšata komunikacijo med specializiranimi agencijami EU in partnerji na terenu; vlagata v digitalne in s podatki usmerjane metode za boj proti korupciji, zlasti v tehnološke preiskovalne zmogljivosti organov kazenskega pregona; spodbujata tesnejše sodelovanje med Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskim javnim tožilstvom; zagotovita dosledno, celovito in dostopno zbirko podatkov o končnih upravičencih do sredstev EU skozi celoten cikel javnega naročanja; |
| --- | --- |

(l)

okrepita vključevanje protikorupcijskega pristopa, ki temelji na človekovih pravicah, v instrumente zunanjega delovanja EU, tudi v instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI), instrument za predpristopno pomoč (IPA) in skrbniške sklade EU; namenita prednost zavezujočim protikorupcijskim zavezam s cilji in časovnimi razporedi; namenita prednost zbiranju domačih prihodkov v partnerskih državah s podpiranjem boja proti davčnim utajam in izboljšanjem dobrega upravljanja; okrepita strogo spremljanje in izvrševanje, da bi preprečila, da bi vlade sredstva EU uporabljala za nezakonite dejavnosti; vključita civilno družbo v spremljanje uporabe sredstev EU in okrepita vlogo Parlamenta na tem področju; izboljšata komunikacijo med specializiranimi agencijami EU in partnerji na terenu; vlagata v digitalne in s podatki usmerjane metode za boj proti korupciji, zlasti v tehnološke preiskovalne zmogljivosti organov kazenskega pregona; spodbujata tesnejše sodelovanje med Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskim javnim tožilstvom; zagotovita dosledno, celovito in dostopno zbirko podatkov o končnih upravičencih do sredstev EU skozi celoten cikel javnega naročanja;

| (m) | izboljšata programe v okviru instrumentov zunanjega delovanja EU za podporo gradnji zmogljivosti za boj proti korupciji na podlagi načel preglednosti, odgovornosti, nediskriminacije in smiselne udeležbe deležnikov ter v skladu z ustreznimi uredbami o teh instrumentih; povečata učinkovitost porabe EU z vključitvijo jasnih ciljev in časovnih okvirov programov; povečata preglednost svoje uradne razvojne pomoči in prevzemanje odgovornosti zanjo, da bi se upoštevali standardi iz mednarodno dogovorjenih načel razvojne učinkovitosti; razvijeta sistem za obvladovanje tveganja, da se prepreči, da bi sredstva EU prispevala h korupciji, na primer tako, da proračunsko podporo povežeta s protikorupcijskimi cilji in posebno pozornost namenita spremljanju izvajanja; izvajata strog nadzor nad projekti v tretjih državah, ki jih financira EU, in zagotovita, da se ne bodo uporabljali kot instrumenti za financiranje nezakonitih dejavnosti; uvedeta revizije za preverjanje, da se ta sredstva uporabljajo v skladu s cilji iz uredb za posamezne instrumente; prekineta proračunsko podporo v državah, v katerih je korupcija razširjena in v katerih oblasti očitno je sprejemajo dejanskih ukrepov, pri tem pa zagotovita, da bo podpora civilno prebivalstvo dosegla po drugih kanalih; pri financiranju EU posebno pozornost namenita dobremu upravljanju javnih sredstev tretjih držav v skladu s finančno uredbo EU ter podpreta prizadevanja OECD za izboljšanje korporativnega upravljanja državnih podjetij; preučita možnost ustanovitve projektne skupine EU za boj proti korupciji, ki bo imela ustrezna pooblastila, strokovno znanje in sredstva za izvajanje preiskav in ocen v tretjih državah in za zagotavljanje tehnične in operativne pomoči, vključno s prilagojenimi načrti reform, za države, ki prejemajo sredstva EU in nimajo zadostnih zmogljivosti za obravnavanje korupcije, želijo pa okrepiti sodelovanje z EU; spodbujata delegacije EU in veleposlaništva držav članic, naj redno poročajo o korupciji ter zagotavljajo tehnično usposabljanje za osebje delegacij EU, da bo lahko obvladalo težave na tem področju in predlagalo rešitve za specifične nacionalne okoliščine; |
| --- | --- |

(m)

izboljšata programe v okviru instrumentov zunanjega delovanja EU za podporo gradnji zmogljivosti za boj proti korupciji na podlagi načel preglednosti, odgovornosti, nediskriminacije in smiselne udeležbe deležnikov ter v skladu z ustreznimi uredbami o teh instrumentih; povečata učinkovitost porabe EU z vključitvijo jasnih ciljev in časovnih okvirov programov; povečata preglednost svoje uradne razvojne pomoči in prevzemanje odgovornosti zanjo, da bi se upoštevali standardi iz mednarodno dogovorjenih načel razvojne učinkovitosti; razvijeta sistem za obvladovanje tveganja, da se prepreči, da bi sredstva EU prispevala h korupciji, na primer tako, da proračunsko podporo povežeta s protikorupcijskimi cilji in posebno pozornost namenita spremljanju izvajanja; izvajata strog nadzor nad projekti v tretjih državah, ki jih financira EU, in zagotovita, da se ne bodo uporabljali kot instrumenti za financiranje nezakonitih dejavnosti; uvedeta revizije za preverjanje, da se ta sredstva uporabljajo v skladu s cilji iz uredb za posamezne instrumente; prekineta proračunsko podporo v državah, v katerih je korupcija razširjena in v katerih oblasti očitno je sprejemajo dejanskih ukrepov, pri tem pa zagotovita, da bo podpora civilno prebivalstvo dosegla po drugih kanalih; pri financiranju EU posebno pozornost namenita dobremu upravljanju javnih sredstev tretjih držav v skladu s finančno uredbo EU ter podpreta prizadevanja OECD za izboljšanje korporativnega upravljanja državnih podjetij; preučita možnost ustanovitve projektne skupine EU za boj proti korupciji, ki bo imela ustrezna pooblastila, strokovno znanje in sredstva za izvajanje preiskav in ocen v tretjih državah in za zagotavljanje tehnične in operativne pomoči, vključno s prilagojenimi načrti reform, za države, ki prejemajo sredstva EU in nimajo zadostnih zmogljivosti za obravnavanje korupcije, želijo pa okrepiti sodelovanje z EU; spodbujata delegacije EU in veleposlaništva držav članic, naj redno poročajo o korupciji ter zagotavljajo tehnično usposabljanje za osebje delegacij EU, da bo lahko obvladalo težave na tem področju in predlagalo rešitve za specifične nacionalne okoliščine;

| (n) | zagotovita, da se bodo pri financiranju EU, vključno s financiranjem projektov in posojili EIB, uporabljali najvišji etični standardi in standardi preglednosti, da bodo organizacije civilne družbe in neodvisni akterji v celoti vključeni v spremljanje teh sredstev ter da bodo na voljo in dostopni pritožbeni mehanizmi, ki bodo zagotavljali odgovornost za morebitne zlorabe sredstev; poskrbita, da bodo vsi organi in agencije EU zagotavljali brezplačen, hiter in enostaven dostop do informacij, tudi kar zadeva dodelitev, končne prejemnike financiranja in končno uporabo sredstev; |
| --- | --- |

(n)

zagotovita, da se bodo pri financiranju EU, vključno s financiranjem projektov in posojili EIB, uporabljali najvišji etični standardi in standardi preglednosti, da bodo organizacije civilne družbe in neodvisni akterji v celoti vključeni v spremljanje teh sredstev ter da bodo na voljo in dostopni pritožbeni mehanizmi, ki bodo zagotavljali odgovornost za morebitne zlorabe sredstev; poskrbita, da bodo vsi organi in agencije EU zagotavljali brezplačen, hiter in enostaven dostop do informacij, tudi kar zadeva dodelitev, končne prejemnike financiranja in končno uporabo sredstev;

| (o) | prednostno obravnavata boj proti korupciji v predpristopnih pogajanjih in merilih; poudarjata gradnjo zmogljivosti, kot so specializirani organi za boj proti korupciji; |
| --- | --- |

(o)

prednostno obravnavata boj proti korupciji v predpristopnih pogajanjih in merilih; poudarjata gradnjo zmogljivosti, kot so specializirani organi za boj proti korupciji;

| (p) | vključita čvrst in zavezujoč okvir pogojevanja s človekovimi pravicami z določbami o preglednosti ter zavezujočimi in izvršljivimi klavzulami o človekovih pravicah in boju proti korupciji v vse trgovinske sporazume in sporazume o naložbah med EU in tretjimi državami; v skrajnem primeru sprejmeta sankcije ali začasno prekineta izvajanje sporazumov v primeru hude korupcije ali hudih kršitev človekovih pravic; zagotovita, da bodo trgovinska pogajanja vključujoča in pregledna s smiselnim javnim nadzorom in ozaveščanjem o strategijah in prednostnih nalogah; |
| --- | --- |

(p)

vključita čvrst in zavezujoč okvir pogojevanja s človekovimi pravicami z določbami o preglednosti ter zavezujočimi in izvršljivimi klavzulami o človekovih pravicah in boju proti korupciji v vse trgovinske sporazume in sporazume o naložbah med EU in tretjimi državami; v skrajnem primeru sprejmeta sankcije ali začasno prekineta izvajanje sporazumov v primeru hude korupcije ali hudih kršitev človekovih pravic; zagotovita, da bodo trgovinska pogajanja vključujoča in pregledna s smiselnim javnim nadzorom in ozaveščanjem o strategijah in prednostnih nalogah;

| (q) | okrepita poudarek na boju proti korupciji v dialogih o človekovih pravicah in javni diplomaciji ter spodbujata odprt dialog med državami in civilno družbo o težavah in možnih rešitvah, tako da dejavno vključujeta zagovornike človekovih pravic in organizacije civilne družbe v protikorupcijske dejavnosti; |
| --- | --- |

(q)

okrepita poudarek na boju proti korupciji v dialogih o človekovih pravicah in javni diplomaciji ter spodbujata odprt dialog med državami in civilno družbo o težavah in možnih rešitvah, tako da dejavno vključujeta zagovornike človekovih pravic in organizacije civilne družbe v protikorupcijske dejavnosti;

| (r) | spremljata tveganja korupcije, povezana z obsežnimi gradbenimi in naložbenimi projekti avtoritarnih tretjih držav, ki se izvajajo po svetu in v državah članicah, tudi v energetskem sektorju in ekstraktivni industriji ter v sektorjih infrastrukture, obrambe in zdravstva; posebno pozornost namenita preglednosti pri teh projektih, ki pogosto vzbujajo pomisleke glede nepreglednega financiranja ali fiskalnih tveganj; nadaljujeta s hitrim izvajanjem programa EU za globalno povezano Evropo, ki ga je Svet odobril 12. julija 2021 in ki bi lahko prispeval k obvladovanju te težave, tako da bi spodbujali vrednote in interese EU v gospodarski, razvojni in varnostni politiki; |
| --- | --- |

(r)

spremljata tveganja korupcije, povezana z obsežnimi gradbenimi in naložbenimi projekti avtoritarnih tretjih držav, ki se izvajajo po svetu in v državah članicah, tudi v energetskem sektorju in ekstraktivni industriji ter v sektorjih infrastrukture, obrambe in zdravstva; posebno pozornost namenita preglednosti pri teh projektih, ki pogosto vzbujajo pomisleke glede nepreglednega financiranja ali fiskalnih tveganj; nadaljujeta s hitrim izvajanjem programa EU za globalno povezano Evropo, ki ga je Svet odobril 12. julija 2021 in ki bi lahko prispeval k obvladovanju te težave, tako da bi spodbujali vrednote in interese EU v gospodarski, razvojni in varnostni politiki;

Podpora civilni družbi, novinarjem in zagovornikom človekovih pravic

Podpora civilni družbi, novinarjem in zagovornikom človekovih pravic

| (s) | priznata ključno vlogo neodvisnih organizacij civilne družbe, zagovornikov človekovih pravic, protikorupcijskih aktivistov, žvižgačev in preiskovalnih novinarjev v boju proti korupciji, in sicer s spreminjanjem družbenih norm, bojem proti nekaznovanju, zbiranjem podatkov ter doseganjem boljšega izvajanja in izvrševanja protikorupcijskih ukrepov; si prizadevata za vzpostavitev varnega in spodbudnega okolja za tiste, ki preprečujejo korupcijo in se borijo proti njej, vključno z žvižgači in novinarji, pa tudi za priče; nudita podporo žrtvam korupcije – posameznikom in skupnostim –, da jih bo mogoče opredeliti in obvestiti, da bodo lahko sodelovali v sodnih postopkih ter da bodo imeli pravico do odškodnine za povzročeno škodo in bodo dejansko prejeli to odškodnino; podpreta prizadevanja za uresničitev hitrega prenosa in izvajanja direktive EU o žvižgačih v državah članicah; sodelujeta s tretjimi državami pri zaščiti žvižgačev, tudi prek zavez za zagotovitev visokih standardov njihove zaščite v vseh trgovinskih in naložbenih sporazumih EU v skladu z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic; podpreta prizadevanja za sojenje storilcem; |
| --- | --- |

(s)

priznata ključno vlogo neodvisnih organizacij civilne družbe, zagovornikov človekovih pravic, protikorupcijskih aktivistov, žvižgačev in preiskovalnih novinarjev v boju proti korupciji, in sicer s spreminjanjem družbenih norm, bojem proti nekaznovanju, zbiranjem podatkov ter doseganjem boljšega izvajanja in izvrševanja protikorupcijskih ukrepov; si prizadevata za vzpostavitev varnega in spodbudnega okolja za tiste, ki preprečujejo korupcijo in se borijo proti njej, vključno z žvižgači in novinarji, pa tudi za priče; nudita podporo žrtvam korupcije – posameznikom in skupnostim –, da jih bo mogoče opredeliti in obvestiti, da bodo lahko sodelovali v sodnih postopkih ter da bodo imeli pravico do odškodnine za povzročeno škodo in bodo dejansko prejeli to odškodnino; podpreta prizadevanja za uresničitev hitrega prenosa in izvajanja direktive EU o žvižgačih v državah članicah; sodelujeta s tretjimi državami pri zaščiti žvižgačev, tudi prek zavez za zagotovitev visokih standardov njihove zaščite v vseh trgovinskih in naložbenih sporazumih EU v skladu z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic; podpreta prizadevanja za sojenje storilcem;

| (t) | oblikujeta programe za zagotavljanje večje finančne podpore organizacijam civilne družbe, neodvisnim medijem, žvižgačem, preiskovalnim novinarjem in zagovornikom človekovih pravic, ki si prizadevajo za preprečevanje in razkrivanje korupcije, spodbujajo preglednost in odgovornost, tudi s podporo za spoprijemanje s strateškimi tožbami za onemogočanje udeležbe javnosti; izboljšata dostop manjših organizacij civilne družbe do financiranja EU; vztrajata pri pripravi ambiciozne in učinkovite direktive EU o strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti, tudi v zvezi z morebitnim sodnim nadlegovanjem s strani oblasti, korporacij in drugih zunaj EU; |
| --- | --- |

(t)

oblikujeta programe za zagotavljanje večje finančne podpore organizacijam civilne družbe, neodvisnim medijem, žvižgačem, preiskovalnim novinarjem in zagovornikom človekovih pravic, ki si prizadevajo za preprečevanje in razkrivanje korupcije, spodbujajo preglednost in odgovornost, tudi s podporo za spoprijemanje s strateškimi tožbami za onemogočanje udeležbe javnosti; izboljšata dostop manjših organizacij civilne družbe do financiranja EU; vztrajata pri pripravi ambiciozne in učinkovite direktive EU o strateških tožbah za onemogočanje udeležbe javnosti, tudi v zvezi z morebitnim sodnim nadlegovanjem s strani oblasti, korporacij in drugih zunaj EU;

| (u) | okrepita zaščito prič, žvižgačev, preiskovalnih novinarjev in zagovornikov človekovih pravic, ki se borijo proti korupciji, ter njihovih sorodnikov, kot je ustrezno, tudi prek izdajanja nujnih vizumov in zagotavljanja začasnega zatočišča v državah članicah EU, tudi z dodelitvijo namenskih sredstev za delegacije EU in predstavništva držav članic; pozoveta k temeljiti preiskavi nasilja nad preiskovalnimi novinarji, zagovorniki človekovih pravic in drugimi protikorupcijskimi aktivisti ter njihovih umorov, pa tudi, da se odgovornim za ta dejanja sodi; |
| --- | --- |

(u)

okrepita zaščito prič, žvižgačev, preiskovalnih novinarjev in zagovornikov človekovih pravic, ki se borijo proti korupciji, ter njihovih sorodnikov, kot je ustrezno, tudi prek izdajanja nujnih vizumov in zagotavljanja začasnega zatočišča v državah članicah EU, tudi z dodelitvijo namenskih sredstev za delegacije EU in predstavništva držav članic; pozoveta k temeljiti preiskavi nasilja nad preiskovalnimi novinarji, zagovorniki človekovih pravic in drugimi protikorupcijskimi aktivisti ter njihovih umorov, pa tudi, da se odgovornim za ta dejanja sodi;

Preglednost in odgovornost javnih organov

Preglednost in odgovornost javnih organov

| (v) | spodbujata čvrste zakone o dostopu do informacij ter zagotavljanje smiselnih, celovitih, pravočasnih in digitaliziranih vladnih podatkov, po katerih je mogoče iskati, brez zaračunavanja nadomestila, večjo preglednost javnih naročil in lobiranja ter neodvisne nadzorne organe; spodbujata države, naj storitve naročajo pri podjetjih, ki spoštujejo zaveze glede primerne skrbnosti v zvezi s človekovimi pravicami, vključno s protikorupcijskimi določbami; |
| --- | --- |

(v)

spodbujata čvrste zakone o dostopu do informacij ter zagotavljanje smiselnih, celovitih, pravočasnih in digitaliziranih vladnih podatkov, po katerih je mogoče iskati, brez zaračunavanja nadomestila, večjo preglednost javnih naročil in lobiranja ter neodvisne nadzorne organe; spodbujata države, naj storitve naročajo pri podjetjih, ki spoštujejo zaveze glede primerne skrbnosti v zvezi s človekovimi pravicami, vključno s protikorupcijskimi določbami;

| (w) | izvajata programe v podporo parlamentarni zmogljivosti za izvajanje proračunskega nadzora in drugih nadzornih dejavnosti; |
| --- | --- |

(w)

izvajata programe v podporo parlamentarni zmogljivosti za izvajanje proračunskega nadzora in drugih nadzornih dejavnosti;

| (x) | podpreta in okrepita neodvisna, nepristranska in učinkovita sodstva, tožilstva in organe za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, ki bodo imeli dovolj sredstev in bodo dobro usposobljeni, za uspešno preiskovanje, kazenski pregon in razsojanje o kaznivih dejanjih korupcije; podpreta ustanovitev in profesionalizacijo specializiranih državnih protikorupcijskih organov v tretjih državah; |
| --- | --- |

(x)

podpreta in okrepita neodvisna, nepristranska in učinkovita sodstva, tožilstva in organe za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, ki bodo imeli dovolj sredstev in bodo dobro usposobljeni, za uspešno preiskovanje, kazenski pregon in razsojanje o kaznivih dejanjih korupcije; podpreta ustanovitev in profesionalizacijo specializiranih državnih protikorupcijskih organov v tretjih državah;

| (y) | še naprej podpirata svobodne in poštene volilne postopke ter spodbujata odgovornost pred volivci, s posebnim poudarkom na volilnih goljufijah in kupovanju glasov; spodbujata pravila o preglednosti in nepristranskosti za preprečevanje nezakonitega političnega financiranja; zagotovita bolj sistematično spremljanje priporočil mednarodnih opazovalnih misij; |
| --- | --- |

(y)

še naprej podpirata svobodne in poštene volilne postopke ter spodbujata odgovornost pred volivci, s posebnim poudarkom na volilnih goljufijah in kupovanju glasov; spodbujata pravila o preglednosti in nepristranskosti za preprečevanje nezakonitega političnega financiranja; zagotovita bolj sistematično spremljanje priporočil mednarodnih opazovalnih misij;

Boj proti korupciji v multilateralnih forumih

Boj proti korupciji v multilateralnih forumih

| (z) | prevzameta vodilno vlogo pri oblikovanju koalicije demokracij za boj proti globalnemu vzponu kleptokracij; vztrajata, da se boj proti korupciji vključi na dnevni red prihodnjih mednarodnih vrhunskih srečanj, kot je skupna G7, in pozoveta k polnemu izvajanju protikorupcijske agende, dogovorjene na vrhu za demokracijo, ki so ga predlagale ZDA; še naprej proaktivno prispevata k delu mednarodnih in regionalnih forumov za boj proti korupciji in spodbujanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

(z)

prevzameta vodilno vlogo pri oblikovanju koalicije demokracij za boj proti globalnemu vzponu kleptokracij; vztrajata, da se boj proti korupciji vključi na dnevni red prihodnjih mednarodnih vrhunskih srečanj, kot je skupna G7, in pozoveta k polnemu izvajanju protikorupcijske agende, dogovorjene na vrhu za demokracijo, ki so ga predlagale ZDA; še naprej proaktivno prispevata k delu mednarodnih in regionalnih forumov za boj proti korupciji in spodbujanje človekovih pravic;

| (aa) | pozdravita prelomno politično izjavo o korupciji, ki jo je sprejela Generalna skupščina OZN, in izkoristita to priložnost za nadaljnje ukrepanje na podlagi priporočil iz te izjave ter okrepita sodelovanje z organi OZN, kot sta OHCHR in Urad OZN za droge in kriminal (UNODC); vztrajata pri pomembnosti sistematičnega sodelovanja civilne družbe v razpravah na ravni OZN in mehanizmih za spremljanje korupcije; |
| --- | --- |

(aa)

pozdravita prelomno politično izjavo o korupciji, ki jo je sprejela Generalna skupščina OZN, in izkoristita to priložnost za nadaljnje ukrepanje na podlagi priporočil iz te izjave ter okrepita sodelovanje z organi OZN, kot sta OHCHR in Urad OZN za droge in kriminal (UNODC); vztrajata pri pomembnosti sistematičnega sodelovanja civilne družbe v razpravah na ravni OZN in mehanizmih za spremljanje korupcije;

| (ab) | spodbujata poglobitev in izpolnitev mednarodnih zavez za umestitev boja proti korupciji v središče ciljev trajnostnega razvoja kot sredstva za boj proti svetovni revščini ter za uresničevanje ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic, s posebnim poudarkom na pravici do izobraževanja in političnega udejstvovanja; priznata, da je korupcija ovira za številne vidike izobraževanja, zaradi česar se izgubljajo talenti in prihaja do negativnih posledic za gospodarstvo; poudarita, da so izobrazba in informacije ključna orodja za boj proti korupciji; zato boj proti korupciji in izobraževanje določita kot prednostni nalogi in spodbujata EU, naj izvaja specifične programe, namenjene ozaveščanju o korupciji, njenih stroških za družbo in sredstvih za boj proti njej; |
| --- | --- |

(ab)

spodbujata poglobitev in izpolnitev mednarodnih zavez za umestitev boja proti korupciji v središče ciljev trajnostnega razvoja kot sredstva za boj proti svetovni revščini ter za uresničevanje ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic, s posebnim poudarkom na pravici do izobraževanja in političnega udejstvovanja; priznata, da je korupcija ovira za številne vidike izobraževanja, zaradi česar se izgubljajo talenti in prihaja do negativnih posledic za gospodarstvo; poudarita, da so izobrazba in informacije ključna orodja za boj proti korupciji; zato boj proti korupciji in izobraževanje določita kot prednostni nalogi in spodbujata EU, naj izvaja specifične programe, namenjene ozaveščanju o korupciji, njenih stroških za družbo in sredstvih za boj proti njej;

| (ac) | vztrajata, naj se imenuje posebni poročevalec OZN za finančni kriminal, korupcijo in človekove pravice z obsežnim mandatom, ki bo vključeval v cilje usmerjen program in redno ocenjevanje protikorupcijskih ukrepov, ki jih sprejmejo države; prevzameta vodilno vlogo pri zbiranju podpore med državami članicami Sveta za človekove pravice in skupaj podpreta resolucijo, s katero se bo uveljavil predlagani mandat; podrobno opišeta zahteve, ki jih morajo izpolnjevati kandidati za to delovno mesto, da se zagotovi pravilno izvrševanje njihovega mandata, ter določita proces preglednosti in avtorstva, ki bo veljal za uspešnega kandidata pred nastopom funkcije; |
| --- | --- |

(ac)

vztrajata, naj se imenuje posebni poročevalec OZN za finančni kriminal, korupcijo in človekove pravice z obsežnim mandatom, ki bo vključeval v cilje usmerjen program in redno ocenjevanje protikorupcijskih ukrepov, ki jih sprejmejo države; prevzameta vodilno vlogo pri zbiranju podpore med državami članicami Sveta za človekove pravice in skupaj podpreta resolucijo, s katero se bo uveljavil predlagani mandat; podrobno opišeta zahteve, ki jih morajo izpolnjevati kandidati za to delovno mesto, da se zagotovi pravilno izvrševanje njihovega mandata, ter določita proces preglednosti in avtorstva, ki bo veljal za uspešnega kandidata pred nastopom funkcije;

| (ad) | začneta postopek za polnopravno članstvo EU v skupini GRECO, v kateri ima sicer status opazovalke od leta 2019; vztrajata, naj države članice EU objavijo in upoštevajo priporočila te skupine; |
| --- | --- |

(ad)

začneta postopek za polnopravno članstvo EU v skupini GRECO, v kateri ima sicer status opazovalke od leta 2019; vztrajata, naj države članice EU objavijo in upoštevajo priporočila te skupine;

| (ae) | pospešita razprave o mednarodni infrastrukturi za odpravo nekaznovanja močnih posameznikov, vpletenih v primere korupcije velikega obsega, vključno z mednarodnimi preiskovalnimi mehanizmi, tožilci in sodišči; preučita celovite pristope, s katerimi bi bilo mogoče reformirati mednarodne pravosodne institucije, kot so razširitev pristojnosti Mednarodnega kazenskega sodišča, uporaba splošne pristojnosti za pregon velike korupcije ali morebitna ustanovitev mednarodnega protikorupcijskega sodišča; priznata pomembnost preglednosti in zagotavljanja odgovornosti mednarodnih organizacij in visokih uradnikov; |
| --- | --- |

(ae)

pospešita razprave o mednarodni infrastrukturi za odpravo nekaznovanja močnih posameznikov, vpletenih v primere korupcije velikega obsega, vključno z mednarodnimi preiskovalnimi mehanizmi, tožilci in sodišči; preučita celovite pristope, s katerimi bi bilo mogoče reformirati mednarodne pravosodne institucije, kot so razširitev pristojnosti Mednarodnega kazenskega sodišča, uporaba splošne pristojnosti za pregon velike korupcije ali morebitna ustanovitev mednarodnega protikorupcijskega sodišča; priznata pomembnost preglednosti in zagotavljanja odgovornosti mednarodnih organizacij in visokih uradnikov;

| (af) | promovirata evropske standarde, tudi na področjih preprečevanja pranja denarja, preglednosti dejanskega lastništva in zaščite žvižgačev, v drugih mednarodnih forumih ter podpirata sprejetje teh standardov v tretjih državah; podpreta reformo zakonov glede dejanskega lastništva, s katero bi zagotovili, da bodo registri posodobljeni in dostopni, tako v EU kot po svetu, da bi omogočili ustrezno preglednost zadevnih pravnih subjektov, vključno s skladi in slamnatimi družbami, da bi tako žrtvam korupcije ter organom kazenskega pregona in davčnim organom omogočili, da ugotovijo dejanske lastnike teh subjektov; |
| --- | --- |

(af)

promovirata evropske standarde, tudi na področjih preprečevanja pranja denarja, preglednosti dejanskega lastništva in zaščite žvižgačev, v drugih mednarodnih forumih ter podpirata sprejetje teh standardov v tretjih državah; podpreta reformo zakonov glede dejanskega lastništva, s katero bi zagotovili, da bodo registri posodobljeni in dostopni, tako v EU kot po svetu, da bi omogočili ustrezno preglednost zadevnih pravnih subjektov, vključno s skladi in slamnatimi družbami, da bi tako žrtvam korupcije ter organom kazenskega pregona in davčnim organom omogočili, da ugotovijo dejanske lastnike teh subjektov;

| (ag) | spodbujata, naj se nevladni deležniki, tudi akademiki in organizacije civilne družbe, kot opazovalci vključijo v pomožne organe konference držav pogodbenic Konvencije OZN proti korupciji in druge multilateralne mehanizme za boj proti korupciji; |
| --- | --- |

(ag)

spodbujata, naj se nevladni deležniki, tudi akademiki in organizacije civilne družbe, kot opazovalci vključijo v pomožne organe konference držav pogodbenic Konvencije OZN proti korupciji in druge multilateralne mehanizme za boj proti korupciji;

Podjetništvo, korupcija in človekove pravice

Podjetništvo, korupcija in človekove pravice

| (ah) | nujno uvedeta zakonodajo EU glede obvezne primerne skrbnosti na področjih človekovih pravic in okolja, ki bi veljala za vse subjekte in poslovne odnose celotne vrednostne verige podjetja ter bi od podjetij, tudi tistih, ki ponujajo finančne produkte in storitve, zahtevala, da zagotovijo opredeljevanje, ocenjevanje, blaženje, preprečevanje, odpravljanje, ugotavljanje in sporočanje vseh negativnih učinkov njihovih poslov in dobavnih verig na človekove pravice, okolje in dobro upravljanje, vključevala pa bi tudi najvišje standarde, odločne protikorupcijske določbe, obvezne pritožbene mehanizme in režime odgovornosti, ki bi žrtvam omogočali, da od podjetij terjajo odgovornost in uporabijo pravne mehanizme; zagotovita, da bodo obveznosti primerne skrbnosti veljale za podkupovanje tujih javnih urednikov, do katerega prihaja neposredno ali prek posrednikov; v zvezi s tem poudarja, da bi morala prihodnja zakonodaja o primerni skrbnosti čim bolj zmanjšati birokratska bremena za podjetja, zlasti mala in srednja; |
| --- | --- |

(ah)

nujno uvedeta zakonodajo EU glede obvezne primerne skrbnosti na področjih človekovih pravic in okolja, ki bi veljala za vse subjekte in poslovne odnose celotne vrednostne verige podjetja ter bi od podjetij, tudi tistih, ki ponujajo finančne produkte in storitve, zahtevala, da zagotovijo opredeljevanje, ocenjevanje, blaženje, preprečevanje, odpravljanje, ugotavljanje in sporočanje vseh negativnih učinkov njihovih poslov in dobavnih verig na človekove pravice, okolje in dobro upravljanje, vključevala pa bi tudi najvišje standarde, odločne protikorupcijske določbe, obvezne pritožbene mehanizme in režime odgovornosti, ki bi žrtvam omogočali, da od podjetij terjajo odgovornost in uporabijo pravne mehanizme; zagotovita, da bodo obveznosti primerne skrbnosti veljale za podkupovanje tujih javnih urednikov, do katerega prihaja neposredno ali prek posrednikov; v zvezi s tem poudarja, da bi morala prihodnja zakonodaja o primerni skrbnosti čim bolj zmanjšati birokratska bremena za podjetja, zlasti mala in srednja;

| (ai) | pospešita prizadevanja za preprečevanje korupcije, izboljšanje računovodskih in revizijskih standardov v zasebnem sektorju v skladu s Konvencijo OZN proti korupciji ter dejansko uveljavljanje kazni za podjetja za vsa dejanja korupcije; priporoča, naj velika podjetja in podjetja, ki kotirajo na borzi, poročajo o svojih dejavnosti in izvajanju svojih politik proti korupciji in podkupovanju; sprejmeta določbe in pripravita smernice za podjetja, da bi omogočila varno in zaupno sporočanje kršitev protikorupcijskih pravil ter zaščitila tiste, ki takšne informacije razkrijejo; spodbujata tretje države, naj nacionalnim kontaktnim točkam dodelijo ustrezna sredstva in vzpostavijo druge zunajsodne pritožbene mehanizme za zagotavljanje pravnih sredstev posameznikom in skupnostim, ki so jih prizadele koruptivne poslovne prakse; |
| --- | --- |

(ai)

pospešita prizadevanja za preprečevanje korupcije, izboljšanje računovodskih in revizijskih standardov v zasebnem sektorju v skladu s Konvencijo OZN proti korupciji ter dejansko uveljavljanje kazni za podjetja za vsa dejanja korupcije; priporoča, naj velika podjetja in podjetja, ki kotirajo na borzi, poročajo o svojih dejavnosti in izvajanju svojih politik proti korupciji in podkupovanju; sprejmeta določbe in pripravita smernice za podjetja, da bi omogočila varno in zaupno sporočanje kršitev protikorupcijskih pravil ter zaščitila tiste, ki takšne informacije razkrijejo; spodbujata tretje države, naj nacionalnim kontaktnim točkam dodelijo ustrezna sredstva in vzpostavijo druge zunajsodne pritožbene mehanizme za zagotavljanje pravnih sredstev posameznikom in skupnostim, ki so jih prizadele koruptivne poslovne prakse;

| (aj) | pripravita akcijski načrt za okrepitev primerne skrbnosti na področju človekovih pravic in okolja v sektorjih, kot so finance, računovodstvo ali nepremičnine, ki pogosto nudijo strukturo, ki omogoča korupcijo po svetu, in sicer tako, da prihodkom iz korupcije omogočajo pretakanje v zakonito gospodarstvo; |
| --- | --- |

(aj)

pripravita akcijski načrt za okrepitev primerne skrbnosti na področju človekovih pravic in okolja v sektorjih, kot so finance, računovodstvo ali nepremičnine, ki pogosto nudijo strukturo, ki omogoča korupcijo po svetu, in sicer tako, da prihodkom iz korupcije omogočajo pretakanje v zakonito gospodarstvo;

| (ak) | ponovno potrdita pomen vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, tako da zagotovita, da bodo vse države članice, ki še niso sprejele nacionalnih akcijskih načrtov, to storile čim prej, tretje države pa naj spodbujata k sprejetju akcijskih načrtov in zakonodaje o primerni skrbnosti podjetij; konstruktivno in dejavno sodelujeta v pogajanjih o zavezujoči pogodbi OZN o podjetništvu in človekovih pravicah; |
| --- | --- |

(ak)

ponovno potrdita pomen vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, tako da zagotovita, da bodo vse države članice, ki še niso sprejele nacionalnih akcijskih načrtov, to storile čim prej, tretje države pa naj spodbujata k sprejetju akcijskih načrtov in zakonodaje o primerni skrbnosti podjetij; konstruktivno in dejavno sodelujeta v pogajanjih o zavezujoči pogodbi OZN o podjetništvu in človekovih pravicah;

Sankcioniranje korupcije z EU zakonom Magnickega

Sankcioniranje korupcije z EU zakonom Magnickega

| (al) | hitro predložita zakonodajni predlog za učinkovito usmerjanje in izrekanje sankcij za tiste, ki ekonomsko in finančno omogočajo kršitelje človekovih pravic in imajo premoženje in posestva v EU, v skladu s stalnimi pozivi Parlamenta glede spremembe veljavnega globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic, tako da razširita njegovo področje uporabe, da bo vključevalo dejanja korupcije, ali alternativno predložita zakonodajni predlog za sprejetje novega režima tematskih sankcij proti hudim koruptivnim dejanjem ter uvedeta glasovanje s kvalificirano večino za sprejetje sankcij v okviru tega režima sankcij; zagotovita proaktivno vlogo Parlamenta pri tem; tesno sodelujeta z Združenim kraljestvom, ki je sprejelo nov režim sankcij v zvezi s korupcijo, in drugimi podobno mislečimi demokracijami; opozorita na tveganje, da bodo skorumpirani akterji svoje premoženje prenesli v EU, saj vse več držav sprejema strožje okvire; zato zahtevata, da se sankcije sprejmejo hitro in jih države članice ustrezno izvajajo, zlasti kar zadeva prepoved vstopa ter opredelitev in zamrznitev premoženja, da bi preprečili, da bi EU postala središče pranja denarja, ter sprejmejo ukrepe proti državam članicam, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti; |
| --- | --- |

(al)

hitro predložita zakonodajni predlog za učinkovito usmerjanje in izrekanje sankcij za tiste, ki ekonomsko in finančno omogočajo kršitelje človekovih pravic in imajo premoženje in posestva v EU, v skladu s stalnimi pozivi Parlamenta glede spremembe veljavnega globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic, tako da razširita njegovo področje uporabe, da bo vključevalo dejanja korupcije, ali alternativno predložita zakonodajni predlog za sprejetje novega režima tematskih sankcij proti hudim koruptivnim dejanjem ter uvedeta glasovanje s kvalificirano večino za sprejetje sankcij v okviru tega režima sankcij; zagotovita proaktivno vlogo Parlamenta pri tem; tesno sodelujeta z Združenim kraljestvom, ki je sprejelo nov režim sankcij v zvezi s korupcijo, in drugimi podobno mislečimi demokracijami; opozorita na tveganje, da bodo skorumpirani akterji svoje premoženje prenesli v EU, saj vse več držav sprejema strožje okvire; zato zahtevata, da se sankcije sprejmejo hitro in jih države članice ustrezno izvajajo, zlasti kar zadeva prepoved vstopa ter opredelitev in zamrznitev premoženja, da bi preprečili, da bi EU postala središče pranja denarja, ter sprejmejo ukrepe proti državam članicam, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti;

Učinki COVID-19

Učinki COVID-19

| (am) | poskrbita za vključitev protikorupcijskih ukrepov v svetovni odziv na COVID-19, da se zagotovijo in pravično razdelijo storitve javnega zdravstva in dostop do cepiva, tudi s krepitvijo javnih institucij in zagotavljanjem popolne preglednosti ukrepov in porabe finančnih sredstev; |
| --- | --- |

(am)

poskrbita za vključitev protikorupcijskih ukrepov v svetovni odziv na COVID-19, da se zagotovijo in pravično razdelijo storitve javnega zdravstva in dostop do cepiva, tudi s krepitvijo javnih institucij in zagotavljanjem popolne preglednosti ukrepov in porabe finančnih sredstev;

| (an) | zagotovita, da bo finančna podpora EU tretjim državam, ki je povezana s pandemijo, vezana na trdno zavezanost protikorupcijskim prizadevanjem; |
| --- | --- |

(an)

zagotovita, da bo finančna podpora EU tretjim državam, ki je povezana s pandemijo, vezana na trdno zavezanost protikorupcijskim prizadevanjem;

| (ao) | zagotovita namensko podporo novinarjem in organizacijam civilne družbe, ki razkrivajo korupcijo in so bili žrtve zaostrenega zatiranja prek zlorabe zakonov o izrednih razmerah zaradi pandemije; |
| --- | --- |

(ao)

zagotovita namensko podporo novinarjem in organizacijam civilne družbe, ki razkrivajo korupcijo in so bili žrtve zaostrenega zatiranja prek zlorabe zakonov o izrednih razmerah zaradi pandemije;

Korupcija, podnebne spremembe in človekove pravice

Korupcija, podnebne spremembe in človekove pravice

| (ap) | prepoznata povezave med degradacijo in uničevanjem okolja, ki preprečuje uživanje človekovih pravic, ter mrežami korupcije, podkupovanja ali organiziranega kriminala, ki so v ozadju; vključita boj proti korupciji v globalne podnebne in okoljske ukrepe EU, pri čemer naj spodbujata preglednost in dobro upravljanje naravnih virov ter boj proti prilaščanju zemljišč in se osredotočita na sektorje z največjim tveganjem, kot so ekstraktivne industrije; |
| --- | --- |

(ap)

prepoznata povezave med degradacijo in uničevanjem okolja, ki preprečuje uživanje človekovih pravic, ter mrežami korupcije, podkupovanja ali organiziranega kriminala, ki so v ozadju; vključita boj proti korupciji v globalne podnebne in okoljske ukrepe EU, pri čemer naj spodbujata preglednost in dobro upravljanje naravnih virov ter boj proti prilaščanju zemljišč in se osredotočita na sektorje z največjim tveganjem, kot so ekstraktivne industrije;

| (aq) | zaščitita zagovornike okoljskih človekovih pravic, zagovornike zemljiških pravic in njihove odvetnike, zlasti ženske in domorodne zagovornike človekovih pravic, ki so najbolj izpostavljeni tveganju diskriminacije, ustrahovanja, nasilja in umorov, in tako sprejmeta odločilne ukrepe za njihovo zaščito, tudi z izdajo nujnih vizumov in zagotavljanjem začasnih zatočišč v državah članicah EU; |
| --- | --- |

(aq)

zaščitita zagovornike okoljskih človekovih pravic, zagovornike zemljiških pravic in njihove odvetnike, zlasti ženske in domorodne zagovornike človekovih pravic, ki so najbolj izpostavljeni tveganju diskriminacije, ustrahovanja, nasilja in umorov, in tako sprejmeta odločilne ukrepe za njihovo zaščito, tudi z izdajo nujnih vizumov in zagotavljanjem začasnih zatočišč v državah članicah EU;

Posledice korupcije glede na spol

Posledice korupcije glede na spol

| (ar) | se seznanita, da korupcija povečuje neenakost med spoloma in vpliva na to, v kolikšni meri se spoštujejo in varujejo pravice žensk; spodbujata vključevanje načela enakosti spolov in raznolikosti v protikorupcijske ukrepe, kot priporoča UNODC, in ocenita vidike korupcije, ki temeljijo na spolu, in njen različen vpliv; obravnavata vpliv korupcije na pravice žensk in zagotovita, da se bodo ženske zavedale svojih pravic, da bi se zmanjšala njihova izpostavljenost korupciji; upoštevata, da povezave med trgovino z ljudmi in korupcijo; |
| --- | --- |

(ar)

se seznanita, da korupcija povečuje neenakost med spoloma in vpliva na to, v kolikšni meri se spoštujejo in varujejo pravice žensk; spodbujata vključevanje načela enakosti spolov in raznolikosti v protikorupcijske ukrepe, kot priporoča UNODC, in ocenita vidike korupcije, ki temeljijo na spolu, in njen različen vpliv; obravnavata vpliv korupcije na pravice žensk in zagotovita, da se bodo ženske zavedale svojih pravic, da bi se zmanjšala njihova izpostavljenost korupciji; upoštevata, da povezave med trgovino z ljudmi in korupcijo;

| (as) | upoštevata, da korupcija vpliva tudi na neenakost za druge ranljive skupine, kot so otroci, invalidi, starejši, ekonomsko ranljivi ali pripadniki manjšin, in jo stopnjuje; |
| --- | --- |

(as)

upoštevata, da korupcija vpliva tudi na neenakost za druge ranljive skupine, kot so otroci, invalidi, starejši, ekonomsko ranljivi ali pripadniki manjšin, in jo stopnjuje;

| (at) | priznata spolno izsiljevanje kot obliko korupcije; oblikujeta programe za pomoč žrtvam spolnega izsiljevanja, ki je izrazito skrajna oblika korupcije, vezana na spol, in vključuje človeško telo kot valuto korupcije; zbirata podatke za merjenje razširjenosti spolnega izkoriščanja, sprejmeta pravne okvire in instrumente za ustrezno obravnavanje in sankcioniranje primerov spolnega izkoriščanja ter spodbujata te ukrepe v večstranskih forumih; |
| --- | --- |

(at)

priznata spolno izsiljevanje kot obliko korupcije; oblikujeta programe za pomoč žrtvam spolnega izsiljevanja, ki je izrazito skrajna oblika korupcije, vezana na spol, in vključuje človeško telo kot valuto korupcije; zbirata podatke za merjenje razširjenosti spolnega izkoriščanja, sprejmeta pravne okvire in instrumente za ustrezno obravnavanje in sankcioniranje primerov spolnega izkoriščanja ter spodbujata te ukrepe v večstranskih forumih;

o

o o

| 2. | naroči svoji predsednici, naj to priporočilo posreduje Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. |
| --- | --- |

2.

naroči svoji predsednici, naj to priporočilo posreduje Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko.

---

(1)  UL C 195, 25.6.1997, str. 2.

1

(2)  UL L 410 I, 7.12.2020, str. 1.

2

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0349.

3

(4)  UL C 474, 24.11.2021, str. 11.

4

(5)  UL C 445, 29.10.2021, str. 94.

5

(6)  UL C 15, 12.1.2022, str. 111.

6

(7)  UL C 425, 20.10.2021, str. 63.

7

(8)  UL C 337, 20.9.2018, str. 82.

8

(9)  UL C 215, 19.6.2018, str. 125.

9

(10)  UL C 265, 11.8.2017, str. 59.

10

(11)  UL C 181, 19.5.2016, str. 2.

11

(12)  UL L 156, 19.6.2018, str. 43.

12

(13)  UL L 127, 29.4.2014, str. 39.

13

(14)  UL L 186, 11.7.2019, str. 122.

14

(15)  UL L 317, 4.11.2014, str. 1.

15

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

torek 15. februarja 2022

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/307 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/307

---

P9_TA(2022)0016

Zahteva za odvzem imunitete Eleni Jončevi

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o zahtevi za odvzem imunitete Eleni Jončevi (2019/2155(IMM))

(2022/C 342/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Eleni Jončevi, ki jo je 18. oktobra 2019 posredoval generalni državni tožilec Republike Bolgarije v zvezi s kazenskim postopkom proti Eleni Jončevi v Republiki Bolgariji zaradi kaznivega dejanja in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 25. novembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Eleni Jončevi, ki jo je 18. oktobra 2019 posredoval generalni državni tožilec Republike Bolgarije v zvezi s kazenskim postopkom proti Eleni Jončevi v Republiki Bolgariji zaradi kaznivega dejanja in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 25. novembra 2019,

| — | po zagovoru Elene Jončeve v skladu s členom 9(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Elene Jončeve v skladu s členom 9(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011, 17. januarja 2013, 19. decembra 2019 in 17. septembra 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011, 17. januarja 2013, 19. decembra 2019 in 17. septembra 2020 (1),

| — | ob upoštevanju členov 69 in 70 ustave Republike Bolgarije ter člena 138 zakonika o organizaciji in postopku narodne skupščine Republike Bolgarije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 69 in 70 ustave Republike Bolgarije ter člena 138 zakonika o organizaciji in postopku narodne skupščine Republike Bolgarije,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2020 o pravni državi in temeljnih pravicah v Bolgariji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2020 o pravni državi in temeljnih pravicah v Bolgariji (2),

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0014/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0014/2022),

| A. | ker Parlamenta ni mogoče enačiti s sodiščem in ker poslanec v zvezi s postopkom za odvzem imunitete ne sme biti obravnavan kot „obtoženec“ (3); |
| --- | --- |

A.

ker Parlamenta ni mogoče enačiti s sodiščem in ker poslanec v zvezi s postopkom za odvzem imunitete ne sme biti obravnavan kot „obtoženec“ (3);

| B. | ker je generalni državni tožilec Republike Bolgarije zahteval odvzem imunitete Eleni Jončevi v zvezi s preiskavo kaznivega dejanja iz 5. odstavka člena 253 v povezavi s 1. odstavkom kazenskega zakonika (pranje denarja); |
| --- | --- |

B.

ker je generalni državni tožilec Republike Bolgarije zahteval odvzem imunitete Eleni Jončevi v zvezi s preiskavo kaznivega dejanja iz 5. odstavka člena 253 v povezavi s 1. odstavkom kazenskega zakonika (pranje denarja);

| C. | ker se je 31. avgusta 2018 v zvezi s tem začel preiskovalni postopek, ki je bil na podlagi 1. odstavka člena 212 zakona o kazenskem postopku vpisan v vpisnik preiskav posebne enote tožilstva; ker je bila uvedena preiskava in je bila Elena Jončeva s sklepom z dne 11. januarja 2019 obtožena kaznivega dejanja iz odstavka 5 člena 253 kazenskega zakonika; |
| --- | --- |

C.

ker se je 31. avgusta 2018 v zvezi s tem začel preiskovalni postopek, ki je bil na podlagi 1. odstavka člena 212 zakona o kazenskem postopku vpisan v vpisnik preiskav posebne enote tožilstva; ker je bila uvedena preiskava in je bila Elena Jončeva s sklepom z dne 11. januarja 2019 obtožena kaznivega dejanja iz odstavka 5 člena 253 kazenskega zakonika;

| D. | ker naj bi bila dejanja, ki so ji očitana, storjena med letoma 2010 in 2018 v obliki finančnih transakcij, izvedenih z uporabo sredstev, domnevno odtujenih investicijski banki; ker je Elena Jončeva tedaj delala kot novinarka in nato kot poslanka bolgarskega nacionalnega parlamenta; |
| --- | --- |

D.

ker naj bi bila dejanja, ki so ji očitana, storjena med letoma 2010 in 2018 v obliki finančnih transakcij, izvedenih z uporabo sredstev, domnevno odtujenih investicijski banki; ker je Elena Jončeva tedaj delala kot novinarka in nato kot poslanka bolgarskega nacionalnega parlamenta;

| E. | ker je bila Elena Jončeva po volitvah 26. maja 2019 izvoljena v Evropski parlament; ker je bil 30. septembra 2019 s sklepom tožilca, pristojnega za posebno tožilstvo, kazenski postopek proti Eleni Jončevi prekinjen, dokler Evropski parlament ne odloči o odvzemu imunitete tej poslanki; |
| --- | --- |

E.

ker je bila Elena Jončeva po volitvah 26. maja 2019 izvoljena v Evropski parlament; ker je bil 30. septembra 2019 s sklepom tožilca, pristojnega za posebno tožilstvo, kazenski postopek proti Eleni Jončevi prekinjen, dokler Evropski parlament ne odloči o odvzemu imunitete tej poslanki;

| F. | ker je generalni državni tožilec Republike Bolgarije 18. oktobra 2019 poslal zahtevo za odvzem imunitete; |
| --- | --- |

F.

ker je generalni državni tožilec Republike Bolgarije 18. oktobra 2019 poslal zahtevo za odvzem imunitete;

| G. | ker se domnevno kaznivo dejanje ne nanaša na mnenje ali glasove, ki jih je Elena Jončeva oddala pri opravljanju svojih dolžnosti v skladu s členom 8 Protokola (št. 7) o privilegijih in imunitetah Evropske unije; |
| --- | --- |

G.

ker se domnevno kaznivo dejanje ne nanaša na mnenje ali glasove, ki jih je Elena Jončeva oddala pri opravljanju svojih dolžnosti v skladu s členom 8 Protokola (št. 7) o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

| H. | ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države; |
| --- | --- |

H.

ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države;

| I. | ker je namen poslanske imunitete zaščititi Parlament in njegove poslance pred sodnimi postopki v zvezi z dejavnostmi poslancev med opravljanjem parlamentarnih dolžnosti, ki jih od teh dolžnosti ni mogoče ločiti; |
| --- | --- |

I.

ker je namen poslanske imunitete zaščititi Parlament in njegove poslance pred sodnimi postopki v zvezi z dejavnostmi poslancev med opravljanjem parlamentarnih dolžnosti, ki jih od teh dolžnosti ni mogoče ločiti;

| J. | ker Elena Jončeva trdi, da gre v njenem primeru za fumus persecutionis, tj. konkretna dejstva (4), ki kažejo, da je namen zadevnega sodnega postopka škodovati njeni politični dejavnosti in zlasti njeni dejavnosti, ki jo izvaja kot poslanka Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

J.

ker Elena Jončeva trdi, da gre v njenem primeru za fumus persecutionis, tj. konkretna dejstva (4), ki kažejo, da je namen zadevnega sodnega postopka škodovati njeni politični dejavnosti in zlasti njeni dejavnosti, ki jo izvaja kot poslanka Evropskega parlamenta;

| K. | ker ima v skladu s sodno prakso Sodišča EU Parlament široko diskrecijsko pravico glede odločitve v zvezi z zahtevo po zaščiti imunitete poslanca, saj je taka odločitev politična (5); |
| --- | --- |

K.

ker ima v skladu s sodno prakso Sodišča EU Parlament široko diskrecijsko pravico glede odločitve v zvezi z zahtevo po zaščiti imunitete poslanca, saj je taka odločitev politična (5);

| L. | ker je Elena Jončeva članica odbora LIBE, kjer redno govori proti političnim oblastem v svoji državi; ker je bila članica parlamentarne delegacije, ki je 23. in 24. septembra 2021 obiskala Bolgarijo v okviru spremljanja razmer na področju pravne države v Bolgariji; |
| --- | --- |

L.

ker je Elena Jončeva članica odbora LIBE, kjer redno govori proti političnim oblastem v svoji državi; ker je bila članica parlamentarne delegacije, ki je 23. in 24. septembra 2021 obiskala Bolgarijo v okviru spremljanja razmer na področju pravne države v Bolgariji;

| M. | ker se je postopek preiskave proti njej začel šele 31. avgusta 2018, torej v času, ko je bila njeno politično udejstvovanje splošno znano, čeprav se je domnevna kršitev začela leta 2010, in ker ni prepričljive utemeljitve za tako zamudo pri ukrepanju; |
| --- | --- |

M.

ker se je postopek preiskave proti njej začel šele 31. avgusta 2018, torej v času, ko je bila njeno politično udejstvovanje splošno znano, čeprav se je domnevna kršitev začela leta 2010, in ker ni prepričljive utemeljitve za tako zamudo pri ukrepanju;

| N. | ker so bili ti sodni postopki sproženi po opozorilu dveh poslancev, političnih nasprotnikov Elene Jončeve; |
| --- | --- |

N.

ker so bili ti sodni postopki sproženi po opozorilu dveh poslancev, političnih nasprotnikov Elene Jončeve;

| O. | ker je Elena Jončeva kot preiskovalna novinarka in nato poslanka nacionalnega parlamenta obsodila dejstvo, da se ne preiskuje korupcija na visoki ravni v njeni državi, kar kot poslanka Evropskega parlamenta še naprej obsoja; |
| --- | --- |

O.

ker je Elena Jončeva kot preiskovalna novinarka in nato poslanka nacionalnega parlamenta obsodila dejstvo, da se ne preiskuje korupcija na visoki ravni v njeni državi, kar kot poslanka Evropskega parlamenta še naprej obsoja;

| P. | ker je zveza bolgarskih novinarjev januarja 2019 javno izrazila mnenje, da je pregon Elene Jončeve povezan z njenimi raziskavami in gre za poskus napada na svobodo izražanja političnega nasprotnika; |
| --- | --- |

P.

ker je zveza bolgarskih novinarjev januarja 2019 javno izrazila mnenje, da je pregon Elene Jončeve povezan z njenimi raziskavami in gre za poskus napada na svobodo izražanja političnega nasprotnika;

| Q. | ker je Evropsko sodišče za človekove pravice 28. septembra 2021 na podlagi člena 6(2) (domneva nedolžnosti) ter členov 13 (pravica do učinkovitega pravnega sredstva) in 18 (omejitev uporabe restrikcijskih pravic) Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic tožbo, ki jo je Elena Jončeva vložila proti Bolgariji v zvezi s to obtožbo, razglasilo za dopustno; |
| --- | --- |

Q.

ker je Evropsko sodišče za človekove pravice 28. septembra 2021 na podlagi člena 6(2) (domneva nedolžnosti) ter členov 13 (pravica do učinkovitega pravnega sredstva) in 18 (omejitev uporabe restrikcijskih pravic) Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic tožbo, ki jo je Elena Jončeva vložila proti Bolgariji v zvezi s to obtožbo, razglasilo za dopustno;

| R. | ker je iz spisa pri Evropskem sodišču za človekove pravice razvidno, da je več bolgarskih elektronskih medijev 12. junija 2020 objavilo telefonski pogovor o začetku kazenskega postopka proti Eleni Jončevi in ker se v izvedenskem mnenju, priloženem spisu, ocenjuje, da je eden od glasov glas bolgarskega predsednika vlade; |
| --- | --- |

R.

ker je iz spisa pri Evropskem sodišču za človekove pravice razvidno, da je več bolgarskih elektronskih medijev 12. junija 2020 objavilo telefonski pogovor o začetku kazenskega postopka proti Eleni Jončevi in ker se v izvedenskem mnenju, priloženem spisu, ocenjuje, da je eden od glasov glas bolgarskega predsednika vlade;

| S. | ker ujemanje in izjemna resnost teh konkretnih elementov vzbujata resen sum, da se namerava škodovati politični dejavnosti Elene Jončeve, zlasti njeni dejavnosti poslanke Evropskega parlamenta, ne da bi okoliščina, da je bil pregon začet pred volitvami, v tem primeru zadostovala za odpravo suma; |
| --- | --- |

S.

ker ujemanje in izjemna resnost teh konkretnih elementov vzbujata resen sum, da se namerava škodovati politični dejavnosti Elene Jončeve, zlasti njeni dejavnosti poslanke Evropskega parlamenta, ne da bi okoliščina, da je bil pregon začet pred volitvami, v tem primeru zadostovala za odpravo suma;

| T. | ker je torej razvidno, da je v tej zadevi mogoče domnevati, da gre za fumus persecutionis; |
| --- | --- |

T.

ker je torej razvidno, da je v tej zadevi mogoče domnevati, da gre za fumus persecutionis;

| 1. | sklene, da se Eleni Jončevi imuniteta ne odvzame; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svoji predsednici, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje bolgarskim oblastem in Eleni Jončevi. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23; sodba Sodišča z dne 19. decembra 2019 v zadevi Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115; sodba Sodišča z dne 17. septembra 2020 v zadevi Troszczynski, C-12/19.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0264.

(3)  Sodba Sodišča z dne 30. aprila 2019 v zadevi Briois proti Parlamentu, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

(4)  Sodba Sodišča z dne 17. septembra 2020 v zadevi Troszczynski, C-12/19, odstavek 26.

(5)  Sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23, odstavek 59 in navedena sodna praksa.

---

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/310 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/310

---

P9_TA(2022)0017

Zahteva za zaščito imunitete Maria Borghezia

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o zahtevi za zaščito privilegijev in imunitete Maria Borghezia (2021/2159(IMM))

(2022/C 342/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve Maria Borghezia z dne 13. novembra 2018, razglašene na plenarnem zasedanju 25. marca 2019, ki jo je Mario Borghezio 27. maja 2021 umaknil in nato 7. julija 2021 predložil Odboru za pravne zadeve zaradi zaščite privilegijev in imunitete v okviru kazenskega postopka št. 4975/16 RGNR pred tožilstvom v Imperiji, Italija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve Maria Borghezia z dne 13. novembra 2018, razglašene na plenarnem zasedanju 25. marca 2019, ki jo je Mario Borghezio 27. maja 2021 umaknil in nato 7. julija 2021 predložil Odboru za pravne zadeve zaradi zaščite privilegijev in imunitete v okviru kazenskega postopka št. 4975/16 RGNR pred tožilstvom v Imperiji, Italija,

| — | po zagovoru Maria Borghezia v skladu s členom 9(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Maria Borghezia v skladu s členom 9(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011, 17. januarja 2013 in 19. decembra 2019 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011, 17. januarja 2013 in 19. decembra 2019 (1),

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 7 in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 7 in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0015/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0015/2022),

| A. | ker je Mario Borghezio, ki je bil do 2. julija 2019 poslanec Evropskega parlamenta, zahteval zaščito svoje parlamentarne imunitete v kazenskem postopku pred tožilstvom v Imperiji; |
| --- | --- |

A.

ker je Mario Borghezio, ki je bil do 2. julija 2019 poslanec Evropskega parlamenta, zahteval zaščito svoje parlamentarne imunitete v kazenskem postopku pred tožilstvom v Imperiji;

| B. | ker naj bi se Mario Borghezio sprl z uslužbencem železnice, ki naj bi mu preprečil potovanje z vlakom, ker ni imel veljavne vozovnice; |
| --- | --- |

B.

ker naj bi se Mario Borghezio sprl z uslužbencem železnice, ki naj bi mu preprečil potovanje z vlakom, ker ni imel veljavne vozovnice;

| C. | ker Mario Borghezio na predstavitvi v Odboru za pravne zadeve ni izjavil, da se zadevni spor nanaša na izražanje političnega mnenja nekdanjega poslanca; |
| --- | --- |

C.

ker Mario Borghezio na predstavitvi v Odboru za pravne zadeve ni izjavil, da se zadevni spor nanaša na izražanje političnega mnenja nekdanjega poslanca;

| D. | ker se domnevni delikt torej ne nanaša na mnenje ali glas, ki ga je poslanec izrekel ali oddal pri opravljanju dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; |
| --- | --- |

D.

ker se domnevni delikt torej ne nanaša na mnenje ali glas, ki ga je poslanec izrekel ali oddal pri opravljanju dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

| E. | ker se člen 9 protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije uporablja zgolj za poslance Evropskega parlamenta; ker je bil Mario Borghezio poslanec Evropskega parlamenta do 2. julija 2019; ker je izguba statusa poslanca Evropskega parlamenta povezana z izgubo s tem povezane imunitete, katere trajanje je v skladu s členom 9 Protokola št. 7 omejeno na mandat (2); |
| --- | --- |

E.

ker se člen 9 protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije uporablja zgolj za poslance Evropskega parlamenta; ker je bil Mario Borghezio poslanec Evropskega parlamenta do 2. julija 2019; ker je izguba statusa poslanca Evropskega parlamenta povezana z izgubo s tem povezane imunitete, katere trajanje je v skladu s členom 9 Protokola št. 7 omejeno na mandat (2);

| F. | ker Parlamenta ni mogoče enačiti s sodiščem in ker poslanec v zvezi s postopkom za odvzem imunitete ne sme biti obravnavan kot „obtoženec“ (3); |
| --- | --- |

F.

ker Parlamenta ni mogoče enačiti s sodiščem in ker poslanec v zvezi s postopkom za odvzem imunitete ne sme biti obravnavan kot „obtoženec“ (3);

| 1. | sklene, da se ne zaščitijo privilegiji in imuniteta Maria Borghezia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svoji predsednici, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje italijanskim organom, ki obravnavajo zadevo Mario Borghezio. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23; sodba Sodišča z dne 19. decembra 2019 v zadevi Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

(2)  Sodba Splošnega sodišča T-284/17, točka 28.

(3)  Sodba Splošnega sodišča z dne 30. aprila 2019 v zadevi Briois proti Parlamentu, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

---

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/311 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/311

---

P9_TA(2022)0018

Zahteva za odvzem imunitete Jörgu Meuthenu

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o zahtevi za odvzem imunitete Jörgu Meuthenu (2021/2160(IMM))

(2022/C 342/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve berlinskega državnega tožilca za odvzem imunitete Jörgu Meuthenu, posredovane z dopisom nemškega zveznega ministrstva za pravosodje in varstvo potrošnikov z dne 16. junija 2021 v zvezi s predhodno preiskavo domnevnih kaznivih dejanj in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 5. julija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve berlinskega državnega tožilca za odvzem imunitete Jörgu Meuthenu, posredovane z dopisom nemškega zveznega ministrstva za pravosodje in varstvo potrošnikov z dne 16. junija 2021 v zvezi s predhodno preiskavo domnevnih kaznivih dejanj in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 5. julija 2021,

| — | po zagovoru Jörga Meuthena v skladu s členom 9(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Jörga Meuthena v skladu s členom 9(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011, 17. januarja 2013 in 19. decembra 2019 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011, 17. januarja 2013 in 19. decembra 2019 (1),

| — | ob upoštevanju člena 46(2), (3) in (4) ustave Zvezne republike Nemčije in člena 192 nemških smernic za kazenski in prekrškovni postopek, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 46(2), (3) in (4) ustave Zvezne republike Nemčije in člena 192 nemških smernic za kazenski in prekrškovni postopek,

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0016/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0016/2022),

| A. | ker je berlinski državni tožilec zahteval odvzem imunitete evropskemu, za Nemčijo izvoljenemu poslancu Jörgu Meuthenu zaradi uvedbe kazenskega postopka v skladu s členom 152(2) nemškega kazenskega zakonika (Strafprozessordnung) zaradi kaznivega dejanja v smislu člena 266 kazenskega zakonika in zaradi suma kaznivega dejanja v smislu člena 31(1)(1) zakona o političnih strankah (Parteiengesetz); |
| --- | --- |

A.

ker je berlinski državni tožilec zahteval odvzem imunitete evropskemu, za Nemčijo izvoljenemu poslancu Jörgu Meuthenu zaradi uvedbe kazenskega postopka v skladu s členom 152(2) nemškega kazenskega zakonika (Strafprozessordnung) zaradi kaznivega dejanja v smislu člena 266 kazenskega zakonika in zaradi suma kaznivega dejanja v smislu člena 31(1)(1) zakona o političnih strankah (Parteiengesetz);

| B. | ker je Jörg Meuthen v vlogi zveznega predstavnika stranke Alternative für Deutschland (AfD) za leta 2016, 2017 in 2018:






  — | domnevno ni navedel natančnih informacij pri predstavitvi poročilu o dejavnostih AfD za leto 2016 v zvezi s storitvami v skupni vrednosti 89 800 EUR, ki naj bi jih prejel od švicarske družbe v obliki oglasov, volilnih plakatov, letakov, plakatov in grafikonov za svojo volilno kampanjo kot kandidat stranke AfD na regionalnih volitvah v Baden-Württembergu 13. marca 2016, ker tega ni jasno navedel v poročilu o dejavnostih AfD za leto 2016, ki je bilo 21. decembra 2017 poslano predsedniku nemškega zveznega parlamenta; |
| --- | --- | --- |

B.

ker je Jörg Meuthen v vlogi zveznega predstavnika stranke Alternative für Deutschland (AfD) za leta 2016, 2017 in 2018:

—

domnevno ni navedel natančnih informacij pri predstavitvi poročilu o dejavnostih AfD za leto 2016 v zvezi s storitvami v skupni vrednosti 89 800 EUR, ki naj bi jih prejel od švicarske družbe v obliki oglasov, volilnih plakatov, letakov, plakatov in grafikonov za svojo volilno kampanjo kot kandidat stranke AfD na regionalnih volitvah v Baden-Württembergu 13. marca 2016, ker tega ni jasno navedel v poročilu o dejavnostih AfD za leto 2016, ki je bilo 21. decembra 2017 poslano predsedniku nemškega zveznega parlamenta;

| — | domnevno v poročilu o dejavnostih za leto 2017 navedel napačne ali nepopolne informacije o različnih natečajih za volilne kampanje ob volitvah v deželni zbor Severnega Porenja-Vestfalije 14. maja 2017 in volitvah v nemški zvezni parlament 24. septembra 2017, |
| --- | --- |

—

domnevno v poročilu o dejavnostih za leto 2017 navedel napačne ali nepopolne informacije o različnih natečajih za volilne kampanje ob volitvah v deželni zbor Severnega Porenja-Vestfalije 14. maja 2017 in volitvah v nemški zvezni parlament 24. septembra 2017,

| — | predsedniku nemškega zveznega parlamenta domnevno predložil nenatančno poročilo o dejavnostih v proračunskem letu 2018 v zvezi z volitvami za osemnajsto parlamentarno obdobje bavarskega deželnega zbora, ki so potekale 14. oktobra 2018; |
| --- | --- |

—

predsedniku nemškega zveznega parlamenta domnevno predložil nenatančno poročilo o dejavnostih v proračunskem letu 2018 v zvezi z volitvami za osemnajsto parlamentarno obdobje bavarskega deželnega zbora, ki so potekale 14. oktobra 2018;

| C. | ker je bil Jörg Meuthen izvoljen v Evropski parlament z učinkom od 8. novembra 2017; |
| --- | --- |

C.

ker je bil Jörg Meuthen izvoljen v Evropski parlament z učinkom od 8. novembra 2017;

| D. | ker se domnevne kršitve torej ne nanašajo na mnenje ali glas, ki ga je poslanec izrekel ali oddal pri opravljanju dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; |
| --- | --- |

D.

ker se domnevne kršitve torej ne nanašajo na mnenje ali glas, ki ga je poslanec izrekel ali oddal pri opravljanju dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

| E. | ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države; |
| --- | --- |

E.

ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države;

| F. | ker člen 46(2), (3) in (4) ustave Zvezne republike Nemčije določa:






  „(2) | Za kaznivo dejanje je poslanca dovoljeno klicati na odgovornost ali mu odvzeti prostost le z dovoljenjem nemškega zveznega parlamenta, razen če je bil prijet pri opravljanju kaznivega dejanja ali naslednji dan po tem dejanju. |
| --- | --- | --- |

F.

ker člen 46(2), (3) in (4) ustave Zvezne republike Nemčije določa:

„(2)

Za kaznivo dejanje je poslanca dovoljeno klicati na odgovornost ali mu odvzeti prostost le z dovoljenjem nemškega zveznega parlamenta, razen če je bil prijet pri opravljanju kaznivega dejanja ali naslednji dan po tem dejanju.

| (3) | Dovoljenje nemškega zveznega parlamenta je potrebno tudi ob vsaki drugačni omejitvi osebne svobode poslanca ali ob uvedbi postopka zoper poslanca po členu 18. |
| --- | --- |

(3)

Dovoljenje nemškega zveznega parlamenta je potrebno tudi ob vsaki drugačni omejitvi osebne svobode poslanca ali ob uvedbi postopka zoper poslanca po členu 18.

| (4) | Vsak kazenski postopek in vsak postopek po členu 18 zoper poslanca, vsak odvzem prostosti ali drugačna omejitev njegove osebne svobode se na zahtevo nemškega zveznega parlamenta odložijo.“; |
| --- | --- |

(4)

Vsak kazenski postopek in vsak postopek po členu 18 zoper poslanca, vsak odvzem prostosti ali drugačna omejitev njegove osebne svobode se na zahtevo nemškega zveznega parlamenta odložijo.“;

| G. | ker člen 192 nemških smernic za kazenski in prekrškovni postopek ureja odvzem imunitete poslancu Evropskega parlamenta in ker zlasti njegov odstavek 1 določa:






  „(1) | Poslanec Evropskega parlamenta iz Zvezne republike Nemčije uživa enako imuniteto kot poslanec nemškega zveznega parlamenta. (...)“; |
| --- | --- | --- |

G.

ker člen 192 nemških smernic za kazenski in prekrškovni postopek ureja odvzem imunitete poslancu Evropskega parlamenta in ker zlasti njegov odstavek 1 določa:

„(1)

Poslanec Evropskega parlamenta iz Zvezne republike Nemčije uživa enako imuniteto kot poslanec nemškega zveznega parlamenta. (...)“;

| H. | ker Parlamenta ni mogoče enačiti s sodiščem in ker poslanec v zvezi s postopkom za odvzem imunitete ne sme biti obravnavan kot „obtoženec“ (2); |
| --- | --- |

H.

ker Parlamenta ni mogoče enačiti s sodiščem in ker poslanec v zvezi s postopkom za odvzem imunitete ne sme biti obravnavan kot „obtoženec“ (2);

| I. | ker je namen poslanske imunitete zaščititi Parlament in njegove poslance pred sodnimi postopki v zvezi z dejavnostmi poslancev med opravljanjem parlamentarnih dolžnosti, ki jih od teh dolžnosti ni mogoče ločiti; |
| --- | --- |

I.

ker je namen poslanske imunitete zaščititi Parlament in njegove poslance pred sodnimi postopki v zvezi z dejavnostmi poslancev med opravljanjem parlamentarnih dolžnosti, ki jih od teh dolžnosti ni mogoče ločiti;

| J. | ker v tem primeru Parlament ni našel dokaza o tem, da gre za fumus persecutionis, tj. dejstva, ki kažejo, da bi lahko bil namen sodnega postopka škodovati politični dejavnosti poslanca in s tem tudi Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

J.

ker v tem primeru Parlament ni našel dokaza o tem, da gre za fumus persecutionis, tj. dejstva, ki kažejo, da bi lahko bil namen sodnega postopka škodovati politični dejavnosti poslanca in s tem tudi Evropskemu parlamentu;

| 1. | sklene, da se Jörgu Meuthenu imuniteta ne odvzame; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svoji predsednici, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje nemškim organom in Jörgu Meuthenu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23; sodba Sodišča z dne 19. decembra 2019 v zadevi Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

(2)  Sodba Sodišča z dne 30. aprila 2019 v zadevi Briois proti Parlamentu, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

---

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/313 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/313

---

P9_TA(2022)0019

Zahteva za odvzem imunitete Álvaru Amaru

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o zahtevi za odvzem imunitete Álvaru Amaru (2021/2082(IMM))

(2022/C 342/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Álvaru Amaru, ki jo je 26. aprila 2021 posredoval sodnik sodišča prve stopnje v zvezi s kazenskim postopkom pred okrajnim sodiščem v kraju Guarda in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 7. junija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Álvaru Amaru, ki jo je 26. aprila 2021 posredoval sodnik sodišča prve stopnje v zvezi s kazenskim postopkom pred okrajnim sodiščem v kraju Guarda in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 7. junija 2021,

| — | po zagovoru Álvara Amara v skladu s členom 9(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Álvara Amara v skladu s členom 9(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011, 17. januarja 2013 in 19. decembra 2019 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011, 17. januarja 2013 in 19. decembra 2019 (1),

| — | ob upoštevanju člena 157, odstavkov 2 in 3 portugalske ustave in člena 11 zakona št. 7/93 z dne 1. marca 1993, ki ureja status portugalskih poslancev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 157, odstavkov 2 in 3 portugalske ustave in člena 11 zakona št. 7/93 z dne 1. marca 1993, ki ureja status portugalskih poslancev,

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0017/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0017/2022),

| A. | ker je sodnik sodišča prve stopnje pri okrajnem sodišču v kraju Guarda vložil zahtevo za odvzem poslanske imunitete Álvaru Amaru, da bi se v skladu s 26. členom portugalskega kazenskega zakonika ter 3(i). in 11. členom portugalskega zakona št. 34/87 z dne 16. julija 1987 proti njemu začel kazenski postopek v zvezi s kaznivim dejanjem poneverbe javnih sredstev, ki naj bi ga kot nosilec politične funkcije storil med sredino leta 2007 in sredino leta 2013; |
| --- | --- |

A.

ker je sodnik sodišča prve stopnje pri okrajnem sodišču v kraju Guarda vložil zahtevo za odvzem poslanske imunitete Álvaru Amaru, da bi se v skladu s 26. členom portugalskega kazenskega zakonika ter 3(i). in 11. členom portugalskega zakona št. 34/87 z dne 16. julija 1987 proti njemu začel kazenski postopek v zvezi s kaznivim dejanjem poneverbe javnih sredstev, ki naj bi ga kot nosilec politične funkcije storil med sredino leta 2007 in sredino leta 2013;

| B. | ker je bil Álvaro Amaro 9. oktobra 2005 izvoljen za župana kraja Gouveie (za mandat, ki se je iztekel leta 2009) in je bil 11. oktobra 2009 ponovno izvoljen (za mandat, ki se je iztekel leta 2013); ker naj bi v funkciji župana kršil pravila o proračunskem nadzoru in javnih naročilih ter načela nediskriminacije, preglednosti in dobrega upravljanja javnih sredstev, s čimer naj bi kršil obveznosti, ki so neločljivo povezane z njegovo javno funkcijo, domnevno z namenom, da bi sebi in drugim toženim strankam zagotovil koristi; ker je domnevno kršil tudi pravila in načela upravnega prava, zlasti tista, ki veljajo za javna naročila, da bi pridobil nezakonite finančne koristi; |
| --- | --- |

B.

ker je bil Álvaro Amaro 9. oktobra 2005 izvoljen za župana kraja Gouveie (za mandat, ki se je iztekel leta 2009) in je bil 11. oktobra 2009 ponovno izvoljen (za mandat, ki se je iztekel leta 2013); ker naj bi v funkciji župana kršil pravila o proračunskem nadzoru in javnih naročilih ter načela nediskriminacije, preglednosti in dobrega upravljanja javnih sredstev, s čimer naj bi kršil obveznosti, ki so neločljivo povezane z njegovo javno funkcijo, domnevno z namenom, da bi sebi in drugim toženim strankam zagotovil koristi; ker je domnevno kršil tudi pravila in načela upravnega prava, zlasti tista, ki veljajo za javna naročila, da bi pridobil nezakonite finančne koristi;

| C. | ker je bil Álvaro Amaro na volitvah maja 2019 izvoljen v Evropski parlament; |
| --- | --- |

C.

ker je bil Álvaro Amaro na volitvah maja 2019 izvoljen v Evropski parlament;

| D. | ker se domnevno kaznivo dejanje ne nanaša na mnenje ali glas, ki ga je Álvaro Amaro izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti v skladu s členom 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; |
| --- | --- |

D.

ker se domnevno kaznivo dejanje ne nanaša na mnenje ali glas, ki ga je Álvaro Amaro izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti v skladu s členom 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

| E. | ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom nacionalnega parlamenta; |
| --- | --- |

E.

ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom nacionalnega parlamenta;

| F. | ker 157(2) in (3). člen portugalske ustave določa, da:

  „2.   Člani skupščine republike ne smejo dajati izjav ali biti obtoženi brez dovoljenja skupščine. Pri slednjem skupščina vedno odloči v prid dovoljenja, če obstaja utemeljen sum storitve naklepnega kaznivega dejanja, za katerega je najvišja predpisana zaporna kazen daljša od treh let.


  3.   Noben član skupščine ne sme biti pridržan, aretiran ali zaprt brez dovoljenja skupščine, razen v primeru naklepnega kaznivega dejanja, ki se kaznuje z zaporno kaznijo iz prejšnjega odstavka, in v primeru, da je bil zaloten in flagrante delicto.“; |
| --- | --- |

F.

ker 157(2) in (3). člen portugalske ustave določa, da:

„2.   Člani skupščine republike ne smejo dajati izjav ali biti obtoženi brez dovoljenja skupščine. Pri slednjem skupščina vedno odloči v prid dovoljenja, če obstaja utemeljen sum storitve naklepnega kaznivega dejanja, za katerega je najvišja predpisana zaporna kazen daljša od treh let.

3.   Noben član skupščine ne sme biti pridržan, aretiran ali zaprt brez dovoljenja skupščine, razen v primeru naklepnega kaznivega dejanja, ki se kaznuje z zaporno kaznijo iz prejšnjega odstavka, in v primeru, da je bil zaloten in flagrante delicto.“;

| G. | ker lahko samo Evropski parlament odloči o tem, ali se bo imuniteta v posameznem primeru odvzela; ker lahko Evropski parlament pri odločanju o odvzemu imunitete razumno upošteva stališče poslanca (2); ker je Álvaro Amaro na zaslišanju izjavil, da ne nasprotuje odvzemu poslanske imunitete; |
| --- | --- |

G.

ker lahko samo Evropski parlament odloči o tem, ali se bo imuniteta v posameznem primeru odvzela; ker lahko Evropski parlament pri odločanju o odvzemu imunitete razumno upošteva stališče poslanca (2); ker je Álvaro Amaro na zaslišanju izjavil, da ne nasprotuje odvzemu poslanske imunitete;

2

| H. | ker je namen poslanske imunitete zaščititi Parlament in njegove poslance pred sodnimi postopki, povezanimi z dejavnostmi poslancev med opravljanjem parlamentarnih dolžnosti, ki jih od teh dolžnosti ni mogoče ločiti; |
| --- | --- |

H.

ker je namen poslanske imunitete zaščititi Parlament in njegove poslance pred sodnimi postopki, povezanimi z dejavnostmi poslancev med opravljanjem parlamentarnih dolžnosti, ki jih od teh dolžnosti ni mogoče ločiti;

| I. | ker so bila kazniva dejanja, ki jih je obtožen Álvaro Amaro, storjena pred izvolitvijo v Evropski parlament; |
| --- | --- |

I.

ker so bila kazniva dejanja, ki jih je obtožen Álvaro Amaro, storjena pred izvolitvijo v Evropski parlament;

| J. | ker v tem primeru Parlament ni našel dokazov o tem, da gre za fumus persecutionis, tj. dejstev, ki bi kazala, da bi lahko bil namen navedenega sodnega postopka škodovati politični dejavnosti poslanca in s tem tudi Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

J.

ker v tem primeru Parlament ni našel dokazov o tem, da gre za fumus persecutionis, tj. dejstev, ki bi kazala, da bi lahko bil namen navedenega sodnega postopka škodovati politični dejavnosti poslanca in s tem tudi Evropskemu parlamentu;

fumus persecutionis

| K. | ker Parlamenta ni mogoče enačiti s sodiščem in ker poslanec v zvezi s tem postopkom za odvzem imunitete ne sme biti obravnavan kot „obtoženec“ (3); |
| --- | --- |

K.

ker Parlamenta ni mogoče enačiti s sodiščem in ker poslanec v zvezi s tem postopkom za odvzem imunitete ne sme biti obravnavan kot „obtoženec“ (3);

3

| 1. | sklene, da se Álvaru Amaru odvzame imuniteta; |
| --- | --- |

1.

sklene, da se Álvaru Amaru odvzame imuniteta;

| 2. | naroči svoji predsednici, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Portugalske republike in Álvaru Amaru. |
| --- | --- |

2.

naroči svoji predsednici, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Portugalske republike in Álvaru Amaru.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23. Sodba Sodišča z dne 19. decembra 2019 v zadevi Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

1

Marra proti De Gregorio in Clemente

Gollnisch proti Parlamentu

Patriciello

Gollnisch proti Parlamentu

Junqueras Vies

(2)  Sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, točka 28.

2

Mote proti Parlamentu

(3)  Sodba Splošnega sodišča z dne 30. aprila 2019 v zadevi Briois proti Parlamentu, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

3

Briois proti Parlamentu

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek 15. februarja 2022

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/315 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/315

---

P9_TA(2022)0020

Konvencija o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov odprtega morja v severnem Tihem oceanu: pristop Evropske unije ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o osnutku sklepa Sveta o pristopu Evropske unije h Konvenciji o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov odprtega morja v severnem Tihem oceanu (12617/2021 – C9-0420/2021 – 2021/0184(NLE))

(Odobritev)

(2022/C 342/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12617/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12617/2021),

| — | ob upoštevanju Konvencije o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov odprtega morja v severnem Tihem oceanu (12617/2021 ADD1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov odprtega morja v severnem Tihem oceanu (12617/2021 ADD1),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0420/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0420/2021),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A9-0008/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A9-0008/2022),

| 1. | odobri osnutek sklepa Sveta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in vladi Republike Koreje, ki deluje kot depozitar Konvencije. |
| --- | --- |

2.

---

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/316 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/316

---

P9_TA(2022)0021

Številčna sestava medparlamentarnih delegacij

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o številčni sestavi medparlamentarnih delegacij (2022/2547(RSO))

(2022/C 342/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga konference predsednikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga konference predsednikov,

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 17. aprila 2019 o številu medparlamentarnih delegacij, delegacij pri skupnih parlamentarnih odborih ter delegacij pri odborih za parlamentarno sodelovanje in večstranskih parlamentarnih skupščinah (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 17. aprila 2019 o številu medparlamentarnih delegacij, delegacij pri skupnih parlamentarnih odborih ter delegacij pri odborih za parlamentarno sodelovanje in večstranskih parlamentarnih skupščinah (1),

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 17. julija 2019 o številčni sestavi medparlamentarnih delegacij (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 17. julija 2019 o številčni sestavi medparlamentarnih delegacij (2),

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 5. oktobra 2021 o oblikovanju delegacije pri parlamentarni skupščini za partnerstvo med EU in Združenim kraljestvom ter določitvi njene številčne sestave (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 5. oktobra 2021 o oblikovanju delegacije pri parlamentarni skupščini za partnerstvo med EU in Združenim kraljestvom ter določitvi njene številčne sestave (3),

| — | ob upoštevanju členov 223 in 224 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 223 in 224 Poslovnika,

| 1. | sklene določiti številčno sestavo naslednjih medparlamentarnih delegacij:






  (a) | Evropa, zahodni Balkan in Turčija






  — | Delegacije pri: |
| --- | --- | --- | --- |

1.

(a)

Evropa, zahodni Balkan in Turčija

—

Delegacije pri:

| — | skupnem parlamentarnem odboru EU-Severna Makedonija: 13 članov, |
| --- | --- |

—

skupnem parlamentarnem odboru EU-Severna Makedonija: 13 članov,

| — | skupnem parlamentarnem odboru EU-Turčija: 25 članov, |
| --- | --- |

—

skupnem parlamentarnem odboru EU-Turčija: 25 članov,

| — | parlamentarni skupščini za partnerstvo med EU in Združenim kraljestvom: 35 članov, |
| --- | --- |

—

parlamentarni skupščini za partnerstvo med EU in Združenim kraljestvom: 35 članov,

| — | Delegacija za severno sodelovanje in odnose s Švico in Norveško ter pri skupnem parlamentarnem odboru EU-Islandija in skupnem parlamentarnem odboru Evropskega gospodarskega prostora (EGP): 18 članov, |
| --- | --- |

—

Delegacija za severno sodelovanje in odnose s Švico in Norveško ter pri skupnem parlamentarnem odboru EU-Islandija in skupnem parlamentarnem odboru Evropskega gospodarskega prostora (EGP): 18 članov,

| — | Delegacija pri stabilizacijsko-pridružitvenem parlamentarnem odboru EU-Srbija: 15 članov, |
| --- | --- |

—

Delegacija pri stabilizacijsko-pridružitvenem parlamentarnem odboru EU-Srbija: 15 članov,

| — | Delegacija pri stabilizacijsko-pridružitvenem parlamentarnem odboru EU-Albanija: 14 članov, |
| --- | --- |

—

Delegacija pri stabilizacijsko-pridružitvenem parlamentarnem odboru EU-Albanija: 14 članov,

| — | Delegacija pri stabilizacijsko-pridružitvenem parlamentarnem odboru EU-Črna gora: 14 članov, |
| --- | --- |

—

Delegacija pri stabilizacijsko-pridružitvenem parlamentarnem odboru EU-Črna gora: 14 članov,

| — | Delegacija za odnose z Bosno in Hercegovino ter Kosovom: 13 članov; |
| --- | --- |

—

Delegacija za odnose z Bosno in Hercegovino ter Kosovom: 13 članov;

| (b) | Rusija in države vzhodnega partnerstva






  — | Delegacija pri odboru za parlamentarno sodelovanje EU-Rusija: 31 članov, |
| --- | --- | --- |

(b)

Rusija in države vzhodnega partnerstva

—

Delegacija pri odboru za parlamentarno sodelovanje EU-Rusija: 31 članov,

| — | Delegacija pri pridružitvenem parlamentarnem odboru EU-Ukrajina: 16 članov, |
| --- | --- |

—

Delegacija pri pridružitvenem parlamentarnem odboru EU-Ukrajina: 16 članov,

| — | Delegacija pri pridružitvenem parlamentarnem odboru EU-Moldavija: 14 članov, |
| --- | --- |

—

Delegacija pri pridružitvenem parlamentarnem odboru EU-Moldavija: 14 članov,

| — | Delegacija za odnose z Belorusijo: 12 članov, |
| --- | --- |

—

Delegacija za odnose z Belorusijo: 12 članov,

| — | Delegacija pri parlamentarnem partnerskem odboru EU-Armenija, pri odboru za parlamentarno sodelovanje EU-Azerbajdžan ter pri pridružitvenem parlamentarnem odboru EU-Gruzija: 18 članov; |
| --- | --- |

—

Delegacija pri parlamentarnem partnerskem odboru EU-Armenija, pri odboru za parlamentarno sodelovanje EU-Azerbajdžan ter pri pridružitvenem parlamentarnem odboru EU-Gruzija: 18 članov;

| (c) | Magreb, Mašrek, Izrael in Palestina






  — | Delegacije za odnose: |
| --- | --- | --- |

(c)

Magreb, Mašrek, Izrael in Palestina

—

Delegacije za odnose:

| — | z Izraelom: 18 članov, |
| --- | --- |

—

z Izraelom: 18 članov,

| — | s Palestino: 18 članov, |
| --- | --- |

—

s Palestino: 18 članov,

| — | z državami Magreba in Unijo arabskega Magreba, vključno s skupnimi parlamentarnimi odbori EU-Maroko, EU-Tunizija in EU-Alžirija: 18 članov, |
| --- | --- |

—

z državami Magreba in Unijo arabskega Magreba, vključno s skupnimi parlamentarnimi odbori EU-Maroko, EU-Tunizija in EU-Alžirija: 18 članov,

| — | z državami Mašreka: 19 članov; |
| --- | --- |

—

z državami Mašreka: 19 članov;

| (d) | Arabski polotok, Irak in Iran






  — | Delegacije za odnose: |
| --- | --- | --- |

(d)

Arabski polotok, Irak in Iran

—

Delegacije za odnose:

| — | z Arabskim polotokom: 16 članov, |
| --- | --- |

—

z Arabskim polotokom: 16 članov,

| — | z Irakom: 8 članov, |
| --- | --- |

—

z Irakom: 8 članov,

| — | z Iranom: 11 članov; |
| --- | --- |

—

z Iranom: 11 članov;

| (e) | Amerika






  — | Delegacije za odnose: |
| --- | --- | --- |

(e)

Amerika

—

Delegacije za odnose:

| — | z Združenimi državami: 64 članov, |
| --- | --- |

—

z Združenimi državami: 64 članov,

| — | s Kanado: 18 članov, |
| --- | --- |

—

s Kanado: 18 članov,

| — | s Federativno republiko Brazilijo: 14 članov, |
| --- | --- |

—

s Federativno republiko Brazilijo: 14 članov,

| — | z državami Srednje Amerike: 15 članov, |
| --- | --- |

—

z državami Srednje Amerike: 15 članov,

| — | z državami Andske skupnosti: 13 članov, |
| --- | --- |

—

z državami Andske skupnosti: 13 članov,

| — | z državami Mercosurja: 19 članov, |
| --- | --- |

—

z državami Mercosurja: 19 članov,

| — | Delegacija pri skupnem parlamentarnem odboru EU-Mehika: 14 članov, |
| --- | --- |

—

Delegacija pri skupnem parlamentarnem odboru EU-Mehika: 14 članov,

| — | Delegacija pri skupnem parlamentarnem odboru EU-Čile: 15 članov, |
| --- | --- |

—

Delegacija pri skupnem parlamentarnem odboru EU-Čile: 15 članov,

| — | Delegacija pri parlamentarnem odboru Cariforum-EU: 15 članov; |
| --- | --- |

—

Delegacija pri parlamentarnem odboru Cariforum-EU: 15 članov;

| (f) | Azija/Pacifik






  — | Delegacije za odnose: |
| --- | --- | --- |

(f)

Azija/Pacifik

—

Delegacije za odnose:

| — | z Japonsko: 24 članov, |
| --- | --- |

—

z Japonsko: 24 članov,

| — | z Ljudsko republiko Kitajsko: 38 članov, |
| --- | --- |

—

z Ljudsko republiko Kitajsko: 38 članov,

| — | z Indijo: 24 članov, |
| --- | --- |

—

z Indijo: 24 članov,

| — | z Afganistanom: 8 članov, |
| --- | --- |

—

z Afganistanom: 8 članov,

| — | z državami južne Azije: 15 članov, |
| --- | --- |

—

z državami južne Azije: 15 članov,

| — | z državami jugovzhodne Azije in Združenjem držav jugovzhodne Azije (ASEAN): 27 članov, |
| --- | --- |

—

z državami jugovzhodne Azije in Združenjem držav jugovzhodne Azije (ASEAN): 27 članov,

| — | s Korejskim polotokom: 13 članov, |
| --- | --- |

—

s Korejskim polotokom: 13 članov,

| — | z Avstralijo in Novo Zelandijo: 12 članov, |
| --- | --- |

—

z Avstralijo in Novo Zelandijo: 12 članov,

| — | Delegacija pri odborih za parlamentarno sodelovanje EU-Kazahstan, EU-Kirgizistan, EU-Uzbekistan ter EU-Tadžikistan in za odnose s Turkmenistanom in Mongolijo: 19 članov; |
| --- | --- |

—

Delegacija pri odborih za parlamentarno sodelovanje EU-Kazahstan, EU-Kirgizistan, EU-Uzbekistan ter EU-Tadžikistan in za odnose s Turkmenistanom in Mongolijo: 19 članov;

| (g) | Afrika






  — | Delegacije za odnose: |
| --- | --- | --- |

(g)

Afrika

—

Delegacije za odnose:

| — | z Južno Afriko: 16 članov, |
| --- | --- |

—

z Južno Afriko: 16 članov,

| — | z vseafriškim parlamentom: 12 članov; |
| --- | --- |

—

z vseafriškim parlamentom: 12 članov;

| (h) | Večstranske skupščine






  — | Delegacija pri skupni parlamentarni skupščini AKP-EU: 78 članov, |
| --- | --- | --- |

(h)

Večstranske skupščine

—

Delegacija pri skupni parlamentarni skupščini AKP-EU: 78 članov,

| — | Delegacija pri parlamentarni skupščini Unije za Sredozemlje: 49 članov, |
| --- | --- |

—

Delegacija pri parlamentarni skupščini Unije za Sredozemlje: 49 članov,

| — | Delegacija pri Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini: 75 članov, |
| --- | --- |

—

Delegacija pri Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini: 75 članov,

| — | Delegacija pri parlamentarni skupščini Euronest: 60 članov, |
| --- | --- |

—

Delegacija pri parlamentarni skupščini Euronest: 60 članov,

| — | Delegacija za odnose s parlamentarno skupščino NATO: 10 članov; |
| --- | --- |

—

Delegacija za odnose s parlamentarno skupščino NATO: 10 članov;

| 2. | s sklicevanjem na sklep konference predsednikov z dne 11. julija 2019 o sestavi predsedstev delegacij odloči, da ima lahko predsedstvo posamezne delegacije do dva podpredsednika; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj sklep Parlamenta predloži v vednost Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 158, 30.4.2021, str. 536.

(2)  UL C 165, 4.5.2021, str. 23.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0398.

---

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/319 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/319

---

P9_TA(2022)0026

Nasprotovanje delegiranemu aktu: Evropski sklad za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo: časovna obdobja za nedopustnost vlog za podporo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o delegirani uredbi Komisije z dne 5. novembra 2021 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2021/1139 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo glede časovnih obdobij in datumov za nedopustnost vlog za podporo (C(2021)7701 – 2021/2961(DEA))

(2022/C 342/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2021)7701), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2021)7701),

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1139 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2021 o vzpostavitvi Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter spremembi Uredbe (EU) 2017/1004 (1), zlasti členov 11(4) in 62(6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1139 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2021 o vzpostavitvi Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter spremembi Uredbe (EU) 2017/1004 (1), zlasti členov 11(4) in 62(6),

| — | ob upoštevanju člena 111(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 111(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za ribištvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za ribištvo,

| A. | ker člen 11(4) Uredbe (EU) 2021/1139 (ESPRA) pooblašča Komisijo, da sprejme delegirane akte v zvezi z opredelitvijo praga nedopustnosti, ki mora biti sorazmeren z naravo, resnostjo, trajanjem in ponavljanjem storjenih hudih kršitev, kaznivih dejanj ali goljufij in mora trajati najmanj eno leto; |
| --- | --- |

A.

ker člen 11(4) Uredbe (EU) 2021/1139 (ESPRA) pooblašča Komisijo, da sprejme delegirane akte v zvezi z opredelitvijo praga nedopustnosti, ki mora biti sorazmeren z naravo, resnostjo, trajanjem in ponavljanjem storjenih hudih kršitev, kaznivih dejanj ali goljufij in mora trajati najmanj eno leto;

| B. | ker je v Delegirani uredbi Komisije (EU) 2015/288 z dne 17. decembra 2014 (2) o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3) (ESPR) glede časovnega obdobja in datumov za nedopustnost vlog določeno obdobje 12 mesecev nedopustnosti v primeru devetih točk kršitev, v primeru kršitev, ki veljajo za „manjše“, pa se nedopustnost sproži, ko je izpolnjenih devet točk; |
| --- | --- |

B.

ker je v Delegirani uredbi Komisije (EU) 2015/288 z dne 17. decembra 2014 (2) o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3) (ESPR) glede časovnega obdobja in datumov za nedopustnost vlog določeno obdobje 12 mesecev nedopustnosti v primeru devetih točk kršitev, v primeru kršitev, ki veljajo za „manjše“, pa se nedopustnost sproži, ko je izpolnjenih devet točk;

| C. | ker delegirana uredba Komisije (C(2021)7701), ki dopolnjuje ESPRA, te pogoje zaostruje, saj se nedopustnost pri drugi kršitvi sproži že z izpolnjenimi sedmimi točkami, pri izračunu trajanja pa se na točko štejeta dva meseca, kar se ne zdi sorazmerno in ni v skladu z ESPRA; |
| --- | --- |

C.

ker delegirana uredba Komisije (C(2021)7701), ki dopolnjuje ESPRA, te pogoje zaostruje, saj se nedopustnost pri drugi kršitvi sproži že z izpolnjenimi sedmimi točkami, pri izračunu trajanja pa se na točko štejeta dva meseca, kar se ne zdi sorazmerno in ni v skladu z ESPRA;

| D. | ker bi morala Komisija predlagati drugačno, bolj sorazmerno rešitev glede trajanja obdobja nedopustnosti na podlagi točk; |
| --- | --- |

D.

ker bi morala Komisija predlagati drugačno, bolj sorazmerno rešitev glede trajanja obdobja nedopustnosti na podlagi točk;

| E. | ker bi bila lahko ena od bolj sorazmernih rešitev tudi ta, da bi pri določenih kršitvah prvi dve kršitvi pomenili le en mesec nedopustnosti namesto dveh za vsako točko, kar bi bolje povzelo logiko osnovne uredbe glede sorazmernosti; |
| --- | --- |

E.

ker bi bila lahko ena od bolj sorazmernih rešitev tudi ta, da bi pri določenih kršitvah prvi dve kršitvi pomenili le en mesec nedopustnosti namesto dveh za vsako točko, kar bi bolje povzelo logiko osnovne uredbe glede sorazmernosti;

| 1. | nasprotuje delegirani uredbi Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Komisiji in jo obvesti, da delegirana uredba ne more začeti veljati; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in vladam ter parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL L 247, 13.7.2021, str. 1.

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/288 z dne 17. decembra 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo glede časovnega obdobja in datumov za nedopustnost vlog (UL L 51, 24.2.2015, str. 1).

(3)  Uredba (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 20.5.2014, str. 1).

---

sreda 16. februarja 2022

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/320 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/320

---

P9_TA(2022)0027

Program za dokumentacijo o ulovu modroplavutega tuna ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 16. februarja 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa za dokumentacijo o ulovu modroplavutega tuna (Thunnus thynnus) in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EU) št. 640/2010 (COM(2020)0670 – C9-0336/2020 – 2020/0302(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 342/31)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Pogodbenice Konvencije ICCAT pogosto spreminjajo nekatere določbe priporočil ICCAT in verjetno bodo te v prihodnosti dodatno spremenjene. Da bi prihodnje spremembe priporočil ICCAT hitro prenesli v pravo Unije, bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo, da
  sprejme akte
  v zvezi z 
  naslednjimi vidiki
  : obvezna uporaba dokumentov eBCD in BCD, pravila o zbirnih dokumentih BCD,
  potrjevanje
  dokumentov BCD in eBCD, rok za odstopanje za informacije o označevanju v zvezi z najmanjšo velikostjo v skladu z Uredbo (EU) 20../... (1); evidentiranje in potrjevanje ulova ter
  poznejšega trgovanja
  v sistemu eBCD, informacije o potrjevanju in kontaktnih točkah, informacije o dokumentih BCD ali natisnjenih dokumentih eBCD, navedeni datumi poročanja
  in tudi sklici na priloge
  k priporočilom ICCAT. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Pogodbenice Konvencije ICCAT pogosto spreminjajo nekatere določbe priporočil ICCAT in verjetno bodo te v prihodnosti dodatno spremenjene. Da bi prihodnje spremembe priporočil ICCAT hitro prenesli v pravo Unije, bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo, da
  sprejme akte
  v zvezi z 
  naslednjimi vidiki
  : obvezna uporaba dokumentov eBCD in BCD, pravila o zbirnih dokumentih BCD,
  potrjevanje
  dokumentov BCD in eBCD, rok za odstopanje za informacije o označevanju v zvezi z najmanjšo velikostjo v skladu z Uredbo (EU) 20../... (1); evidentiranje in potrjevanje ulova ter
  poznejšega trgovanja
  v sistemu eBCD, informacije o potrjevanju in kontaktnih točkah, informacije o dokumentih BCD ali natisnjenih dokumentih eBCD, navedeni datumi poročanja
  in tudi sklici na priloge
  k priporočilom ICCAT.

| (6) | Pogodbenice Konvencije ICCAT pogosto spreminjajo nekatere določbe priporočil ICCAT in verjetno bodo te v prihodnosti dodatno spremenjene. Da bi prihodnje spremembe priporočil ICCAT hitro prenesli v pravo Unije, bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo, da
  spremeni to uredbo
  v zvezi z 
  naslednjim
  : obvezna uporaba dokumentov eBCD in BCD, pravila o zbirnih dokumentih BCD,
  potrjevanje
  dokumentov BCD in eBCD, rok za odstopanje za informacije o označevanju v zvezi z najmanjšo velikostjo v skladu z Uredbo (EU) 20../... (1); evidentiranje in potrjevanje ulova ter
  poznejše trgovanje
  v sistemu eBCD, informacije o potrjevanju in kontaktnih točkah, informacije o dokumentih BCD ali natisnjenih dokumentih eBCD, navedeni datumi poročanja
  ter dopolnitev te uredbe s prilogami
  k priporočilom ICCAT
  iz Priloge k tej uredbi in z naknadnimi spremembami teh prilog
  . |
| --- | --- |

(6)

Pogodbenice Konvencije ICCAT pogosto spreminjajo nekatere določbe priporočil ICCAT in verjetno bodo te v prihodnosti dodatno spremenjene. Da bi prihodnje spremembe priporočil ICCAT hitro prenesli v pravo Unije, bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo, da
  spremeni to uredbo
  v zvezi z 
  naslednjim
  : obvezna uporaba dokumentov eBCD in BCD, pravila o zbirnih dokumentih BCD,
  potrjevanje
  dokumentov BCD in eBCD, rok za odstopanje za informacije o označevanju v zvezi z najmanjšo velikostjo v skladu z Uredbo (EU) 20../... (1); evidentiranje in potrjevanje ulova ter
  poznejše trgovanje
  v sistemu eBCD, informacije o potrjevanju in kontaktnih točkah, informacije o dokumentih BCD ali natisnjenih dokumentih eBCD, navedeni datumi poročanja
  ter dopolnitev te uredbe s prilogami
  k priporočilom ICCAT
  iz Priloge k tej uredbi in z naknadnimi spremembami teh prilog
  .

Sprememba 2

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1. | „dokument BCD“ pomeni dokument o ulovu modroplavutega tuna v obliki
  , določeni v Prilogi 2
  k 
  Priporočilu ICCAT [18-13]
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.

„dokument BCD“ pomeni dokument o ulovu modroplavutega tuna v obliki
  , določeni v Prilogi 2
  k 
  Priporočilu ICCAT [18-13]
  ;

| 1. | „dokument BCD“ pomeni dokument o ulovu modroplavutega tuna v obliki
  iz točke 1 Priloge
   k 
  tej uredbi
  ; |
| --- | --- |

1.

„dokument BCD“ pomeni dokument o ulovu modroplavutega tuna v obliki
  iz točke 1 Priloge
   k 
  tej uredbi
  ;

Sprememba 3

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Potrjen dokument BCD zajema, če je primerno, informacije
  , navedene v Prilogi 1 k Priporočilu ICCAT [18-13]
  . Navodila za izdajo, številčenje, izpolnjevanje in potrjevanje dokumenta o ulovu so
  zajeta
  v 
  Prilogi
   3
  k Priporočilu ICCAT [18-13]
  . | 6.   Potrjen dokument BCD zajema, če je primerno, informacije
  iz točke 2 Priloge k tej uredbi
  . Navodila za izdajo, številčenje, izpolnjevanje in potrjevanje dokumenta o ulovu so
  navedena
  v 
  točki
  3
  Priloge k tej uredbi
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

6.   Potrjen dokument BCD zajema, če je primerno, informacije
  , navedene v Prilogi 1 k Priporočilu ICCAT [18-13]
  . Navodila za izdajo, številčenje, izpolnjevanje in potrjevanje dokumenta o ulovu so
  zajeta
  v 
  Prilogi
   3
  k Priporočilu ICCAT [18-13]
  .

6.   Potrjen dokument BCD zajema, če je primerno, informacije
  iz točke 2 Priloge k tej uredbi
  . Navodila za izdajo, številčenje, izpolnjevanje in potrjevanje dokumenta o ulovu so
  navedena
  v 
  točki
  3
  Priloge k tej uredbi
  .

Sprememba 4

Sprememba 4

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 3

Člen 8 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Potrjeno potrdilo o ponovnem izvozu vsebuje informacije, navedene v 
  prilogah
   4 in 5 k 
  Priporočilu ICCAT [18-13]
  . | 3.   Potrjeno potrdilo o ponovnem izvozu vsebuje informacije, navedene v 
  točkah
   4 in 5
  Priloge
  k 
  tej uredbi
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Potrjeno potrdilo o ponovnem izvozu vsebuje informacije, navedene v 
  prilogah
   4 in 5 k 
  Priporočilu ICCAT [18-13]
  .

3.   Potrjeno potrdilo o ponovnem izvozu vsebuje informacije, navedene v 
  točkah
   4 in 5
  Priloge
  k 
  tej uredbi
  .

Sprememba 5

Sprememba 5

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1 – točka c

Člen 11 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | kot varnostne kopije samo v primeru, da nastopijo tehnične težave v sistemu, ki državi članici preprečujejo uporabo sistema eBCD, ob upoštevanju postopkov,
  kot je določeno v Prilogi 3 Priporočila ICCAT [18-12]
  . Zamude držav članic pri sprejemanju potrebnih ukrepov, kot je zagotavljanje podatkov, potrebnih za registracijo uporabnikov v sistemu eBCD, ali v drugih okoliščinah, ki bi se jim bilo mogoče izogniti, ne pomenijo sprejemljive tehnične težave; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

kot varnostne kopije samo v primeru, da nastopijo tehnične težave v sistemu, ki državi članici preprečujejo uporabo sistema eBCD, ob upoštevanju postopkov,
  kot je določeno v Prilogi 3 Priporočila ICCAT [18-12]
  . Zamude držav članic pri sprejemanju potrebnih ukrepov, kot je zagotavljanje podatkov, potrebnih za registracijo uporabnikov v sistemu eBCD, ali v drugih okoliščinah, ki bi se jim bilo mogoče izogniti, ne pomenijo sprejemljive tehnične težave;

kot je določeno v Prilogi 3 Priporočila ICCAT [18-12]

| (c) | kot varnostne kopije samo v primeru, da nastopijo tehnične težave v sistemu, ki državi članici preprečujejo uporabo sistema eBCD, ob upoštevanju postopkov
  iz točke 6 Priloge k tej uredbi
  . Zamude držav članic pri sprejemanju potrebnih ukrepov, kot je zagotavljanje podatkov, potrebnih za registracijo uporabnikov v sistemu eBCD, ali v drugih okoliščinah, ki bi se jim bilo mogoče izogniti, ne pomenijo sprejemljive tehnične težave; |
| --- | --- |

(c)

kot varnostne kopije samo v primeru, da nastopijo tehnične težave v sistemu, ki državi članici preprečujejo uporabo sistema eBCD, ob upoštevanju postopkov
  iz točke 6 Priloge k tej uredbi
  . Zamude držav članic pri sprejemanju potrebnih ukrepov, kot je zagotavljanje podatkov, potrebnih za registracijo uporabnikov v sistemu eBCD, ali v drugih okoliščinah, ki bi se jim bilo mogoče izogniti, ne pomenijo sprejemljive tehnične težave;

iz točke 6 Priloge k tej uredbi

Sprememba 6

Sprememba 6

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1

Člen 13 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice Komisiji vsako leto do 15. avgusta pošljejo poročilo, ki vsebuje informacije iz Priloge 
  6
  k 
  Priporočilu ICCAT [18-13]
  za obdobje od 1. januarja do 31. decembra preteklega leta. | 1.   Države članice Komisiji vsako leto do 15. avgusta pošljejo poročilo, ki vsebuje informacije iz
  točke 7
  Priloge k 
  tej uredbi
  za obdobje od 1. januarja do 31. decembra preteklega leta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice Komisiji vsako leto do 15. avgusta pošljejo poročilo, ki vsebuje informacije iz Priloge 
  6
  k 
  Priporočilu ICCAT [18-13]
  za obdobje od 1. januarja do 31. decembra preteklega leta.

1.   Države članice Komisiji vsako leto do 15. avgusta pošljejo poročilo, ki vsebuje informacije iz
  točke 7
  Priloge k 
  tej uredbi
  za obdobje od 1. januarja do 31. decembra preteklega leta.

Sprememba 7

Sprememba 7

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2

Člen 13 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Poročila, ustvarjena v sistemu eBCD, se uporabijo za izpolnjevanje zahtev za letno poročanje. Države članice v svojih letnih poročilih zagotovijo elemente
  , opisane v Prilogi 6 k Priporočilu ICCAT [18-13]
  , ki jih ni mogoče pridobiti iz sistema eBCD. | 2.   Poročila, ustvarjena v sistemu eBCD, se uporabijo za izpolnjevanje zahtev za letno poročanje. Države članice v svojih letnih poročilih zagotovijo elemente
  iz točke 7 Priloge k tej uredbi
  , ki jih ni mogoče pridobiti iz sistema eBCD. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Poročila, ustvarjena v sistemu eBCD, se uporabijo za izpolnjevanje zahtev za letno poročanje. Države članice v svojih letnih poročilih zagotovijo elemente
  , opisane v Prilogi 6 k Priporočilu ICCAT [18-13]
  , ki jih ni mogoče pridobiti iz sistema eBCD.

2.   Poročila, ustvarjena v sistemu eBCD, se uporabijo za izpolnjevanje zahtev za letno poročanje. Države članice v svojih letnih poročilih zagotovijo elemente
  iz točke 7 Priloge k tej uredbi
  , ki jih ni mogoče pridobiti iz sistema eBCD.

Sprememba 8

Sprememba 8

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek - 1 (novo)

Člen 14 – odstavek - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Komisija v ... [šest mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe] v skladu s členom 15 sprejme delegirani akt, ki dopolni to uredbo z določbami iz prilog k priporočilom ICCAT iz Priloge k tej uredbi. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 15 za naknadno spremembo tega delegiranega akta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

-1.
     
  Komisija v ... [šest mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe] v skladu s členom 15 sprejme delegirani akt, ki dopolni to uredbo z določbami iz prilog k priporočilom ICCAT iz Priloge k tej uredbi. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 15 za naknadno spremembo tega delegiranega akta.

Sprememba 9

Sprememba 9

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 – točka i

Člen 14 – odstavek 1 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | sklici na priloge k priporočilom ICCAT, kakor je določeno v členu 2(1) in členu 4(6); členu 8(3); členu 11(1)(c) in členu 13(1) in (2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

(i)

sklici na priloge k priporočilom ICCAT, kakor je določeno v členu 2(1) in členu 4(6); členu 8(3); členu 11(1)(c) in členu 13(1) in (2).

sklici na priloge k priporočilom ICCAT, kakor je določeno v členu 2(1) in členu 4(6); členu 8(3); členu 11(1)(c) in členu 13(1) in (2).

črtano

črtano

Sprememba 10

Sprememba 10

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga (novo)

Priloga (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Priloga |
| | (1) | Oblika dokumenta BCD iz priloge 2 k Priporočilu ICCAT 18–13, kot je navedeno v členu 2, točka 1; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Priloga

Priloga

(1)

(1)

Oblika dokumenta BCD iz priloge 2 k Priporočilu ICCAT 18–13, kot je navedeno v členu 2, točka 1;

| (2) | informacije iz priloge 1 k Priporočilu ICCAT 18–13, kot je navedeno v prvem stavku člena 4(6); |
| --- | --- |

(2)

(2)

informacije iz priloge 1 k Priporočilu ICCAT 18–13, kot je navedeno v prvem stavku člena 4(6);

| (3) | navodila iz priloge 3 k Priporočilu ICCAT 18–13, kot je navedeno v drugem stavku člena 4(6); |
| --- | --- |

(3)

(3)

navodila iz priloge 3 k Priporočilu ICCAT 18–13, kot je navedeno v drugem stavku člena 4(6);

| (4) | informacije iz priloge 4 k Priporočilu ICCAT 18–13, kot je navedeno v členu 8(3); |
| --- | --- |

(4)

(4)

informacije iz priloge 4 k Priporočilu ICCAT 18–13, kot je navedeno v členu 8(3);

| (5) | informacije iz priloge 5 k Priporočilu ICCAT 18–13, kot je navedeno v členu 8(3); |
| --- | --- |

(5)

(5)

informacije iz priloge 5 k Priporočilu ICCAT 18–13, kot je navedeno v členu 8(3);

| (6) | postopki iz priloge 3 k Priporočilu ICCAT 18–12, kot je navedeno v členu 11(1), točka (c); |
| --- | --- |

(6)

(6)

postopki iz priloge 3 k Priporočilu ICCAT 18–12, kot je navedeno v členu 11(1), točka (c);

| (7) | informacije iz priloge 6 k Priporočilu ICCAT 18–13, kot je navedeno v členu 13(1) in (2); |
| --- | --- |

(7)

(7)

informacije iz priloge 6 k Priporočilu ICCAT 18–13, kot je navedeno v členu 13(1) in (2);

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A9-0172/2021).

1

(1)  Uredba (EU) 20.../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne .....20.. o vzpostavitvi večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, spremembi uredb (ES) št. 1936/2001, (EU) 2017/2107 in (EU) 2019/833 ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2016/1627.

1

(1)  Uredba (EU) 20.../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne .....20.. o vzpostavitvi večletnega načrta upravljanja za modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, spremembi uredb (ES) št. 1936/2001, (EU) 2017/2107 in (EU) 2019/833 ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2016/1627.

1

---

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/324 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/324

---

P9_TA(2022)0028

Uporaba Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji – vloga EGF/2021/005 FR/Airbus – Francija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce na podlagi vloge Francije – EGF/2021/005 FR/Airbus (COM(2021)0698 – C9-0011/2022 – 2021/0363(BUD))

(2022/C 342/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0698 – C9-0011/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0698 – C9-0011/2022),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/691 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1309/2013 (1) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/691 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1309/2013 (1) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (2) in zlasti člena 8, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (2) in zlasti člena 8,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (3) (v nadaljnjem besedilu: medinstitucionalni sporazum z dne 16. decembra 2020) ter zlasti njegove točke 9, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (3) (v nadaljnjem besedilu: medinstitucionalni sporazum z dne 16. decembra 2020) ter zlasti njegove točke 9,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0013/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0013/2022),

| A. | ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice globalizacije ter tehnoloških in okoljskih sprememb, kot so spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih, trgovinski spori, znatne spremembe v trgovinskih odnosih Unije ali sestavi notranjega trga ter finančna ali gospodarska kriza, pa tudi prehod na nizkoogljično gospodarstvo, oziroma posledice digitalizacije ali avtomatizacije; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice globalizacije ter tehnoloških in okoljskih sprememb, kot so spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih, trgovinski spori, znatne spremembe v trgovinskih odnosih Unije ali sestavi notranjega trga ter finančna ali gospodarska kriza, pa tudi prehod na nizkoogljično gospodarstvo, oziroma posledice digitalizacije ali avtomatizacije;

| B. | ker je Unija razširila področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG), da bi zagotovila finančno podporo v primeru večjih prestrukturiranj in tako zajela gospodarske posledice koronavirusne krize; |
| --- | --- |

B.

ker je Unija razširila področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG), da bi zagotovila finančno podporo v primeru večjih prestrukturiranj in tako zajela gospodarske posledice koronavirusne krize;

| C. | ker se pričakuje, da bo imelo razogljičenje prometnega sektorja, ki poteka, različne učinke na letalski sektor, Unija pa ima pomembno vlogo pri zagotavljanju potrebne solidarnosti s finančnimi prispevki iz ESPG, katerih cilj je hitro ponovno vključiti upravičence v dostojno in trajnostno zaposlitev v njihovem prvotnem sektorju dejavnosti ali zunaj njega, hkrati pa je združljiva z bolj zelenim in digitalnim evropskim gospodarstvom v skladu z evropskim zelenim dogovorom; |
| --- | --- |

C.

ker se pričakuje, da bo imelo razogljičenje prometnega sektorja, ki poteka, različne učinke na letalski sektor, Unija pa ima pomembno vlogo pri zagotavljanju potrebne solidarnosti s finančnimi prispevki iz ESPG, katerih cilj je hitro ponovno vključiti upravičence v dostojno in trajnostno zaposlitev v njihovem prvotnem sektorju dejavnosti ali zunaj njega, hkrati pa je združljiva z bolj zelenim in digitalnim evropskim gospodarstvom v skladu z evropskim zelenim dogovorom;

| D. | ker je Francija v referenčnem obdobju od 1. novembra 2020 do 1. marca 2021 vložila vlogo EGF/2021/005 FR/Airbus za finančni prispevek iz ESPG, potem ko je bilo odpuščenih 508 presežnih delavcev v gospodarskem sektorju, ki je v statistični klasifikaciji gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti (NACE) Revizija 2 razvrščen v oddelek 30 (Proizvodnja vozil in plovil), v regijah na ravni NUTS 2 pa v regijo Jug–Pireneji (FRJ2) in regijo Loare (FRG0); |
| --- | --- |

D.

ker je Francija v referenčnem obdobju od 1. novembra 2020 do 1. marca 2021 vložila vlogo EGF/2021/005 FR/Airbus za finančni prispevek iz ESPG, potem ko je bilo odpuščenih 508 presežnih delavcev v gospodarskem sektorju, ki je v statistični klasifikaciji gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti (NACE) Revizija 2 razvrščen v oddelek 30 (Proizvodnja vozil in plovil), v regijah na ravni NUTS 2 pa v regijo Jug–Pireneji (FRJ2) in regijo Loare (FRG0);

| E. | ker se vloga nanaša na 508 presežnih delavcev, ki so prenehali opravljati dejavnost v gospodarski in družbeni enoti (4) Airbus Commercial družbe Airbus SE; |
| --- | --- |

E.

ker se vloga nanaša na 508 presežnih delavcev, ki so prenehali opravljati dejavnost v gospodarski in družbeni enoti (4) Airbus Commercial družbe Airbus SE;

| F. | ker vloga temelji na merilih za pomoč iz člena 4(2), točka (a), uredbe o ESPG, ki zahteva prenehanje opravljanja dejavnosti za vsaj 200 presežnih delavcev v referenčnem obdobju štirih mesecev v podjetju v državi članici; |
| --- | --- |

F.

ker vloga temelji na merilih za pomoč iz člena 4(2), točka (a), uredbe o ESPG, ki zahteva prenehanje opravljanja dejavnosti za vsaj 200 presežnih delavcev v referenčnem obdobju štirih mesecev v podjetju v državi članici;

| G. | ker so splošne omejitve potovanj zaradi pandemije COVID-19 privedle do splošnega zloma komercialnega letalstva, zlasti v sektorju potniških letov, in ker se po navedbah družbe Airbus popolno okrevanje sektorja ne pričakuje pred letom 2025 (5); |
| --- | --- |

G.

ker so splošne omejitve potovanj zaradi pandemije COVID-19 privedle do splošnega zloma komercialnega letalstva, zlasti v sektorju potniških letov, in ker se po navedbah družbe Airbus popolno okrevanje sektorja ne pričakuje pred letom 2025 (5);

| H. | ker je morala družba Airbus, katere oddelek za komercialno letalstvo predstavlja 77 % skupnega prometa (6), od aprila 2020 svoj obseg proizvodnje zmanjšati za tretjino (7) in tako izvesti načrt prestrukturiranja, v okviru katerega je bilo v Franciji ukinjenih 4 248 delovnih mest (8); |
| --- | --- |

H.

ker je morala družba Airbus, katere oddelek za komercialno letalstvo predstavlja 77 % skupnega prometa (6), od aprila 2020 svoj obseg proizvodnje zmanjšati za tretjino (7) in tako izvesti načrt prestrukturiranja, v okviru katerega je bilo v Franciji ukinjenih 4 248 delovnih mest (8);

| I. | ker sta podpora francoskih javnih organov za delo s krajšim delovnim časom za daljše obdobje, o katerem so potekala pogajanja z ustreznimi delavci, in okrepitev programa Conseil pour la recherche aéronautique civile omogočila, da se je število odpuščenih delavcev občutno zmanjšalo (za 2 002 delovni mesti); ker so bili za skoraj vseh preostalih 2 246 delovnih mest sprejeti ukrepi notranje mobilnosti ali pa so delavci sprejeli sveženj za prostovoljno prenehanje delovnega razmerja; |
| --- | --- |

I.

ker sta podpora francoskih javnih organov za delo s krajšim delovnim časom za daljše obdobje, o katerem so potekala pogajanja z ustreznimi delavci, in okrepitev programa Conseil pour la recherche aéronautique civile omogočila, da se je število odpuščenih delavcev občutno zmanjšalo (za 2 002 delovni mesti); ker so bili za skoraj vseh preostalih 2 246 delovnih mest sprejeti ukrepi notranje mobilnosti ali pa so delavci sprejeli sveženj za prostovoljno prenehanje delovnega razmerja;

| J. | ker je Komisija izjavila, da je zdravstvena kriza povzročila gospodarsko krizo, pripravila načrt za okrevanje gospodarstva na podlagi resolucij Evropskega parlamenta in spodbude francosko-nemške pobude za okrevanje evropskega gospodarstva po koronavirusni krizi z dne 18. maja 2020 (9) ter poudarila vlogo sklada ESPG kot orodja za ukrepanje v izrednih razmerah (10); |
| --- | --- |

J.

ker je Komisija izjavila, da je zdravstvena kriza povzročila gospodarsko krizo, pripravila načrt za okrevanje gospodarstva na podlagi resolucij Evropskega parlamenta in spodbude francosko-nemške pobude za okrevanje evropskega gospodarstva po koronavirusni krizi z dne 18. maja 2020 (9) ter poudarila vlogo sklada ESPG kot orodja za ukrepanje v izrednih razmerah (10);

| K. | ker sredstva ESPG ne presegajo najvišjega letnega zneska 186 milijonov EUR (v cenah iz leta 2018), kot je določeno v členu 8 Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (11); |
| --- | --- |

K.

ker sredstva ESPG ne presegajo najvišjega letnega zneska 186 milijonov EUR (v cenah iz leta 2018), kot je določeno v členu 8 Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (11);

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz točke (a) člena 4(2) uredbe o ESPG izpolnjeni in da je Francija na podlagi te uredbe upravičena do finančnega prispevka v znesku 3 745 264 EUR, kar je 85 % skupnih stroškov v znesku 4 406 194 EUR, kar zajema zgolj stroške prilagojenih storitev; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da so francoski organi vlogo predložili 26. julija 2021, Komisija pa je oceno dokončala 19. novembra 2021 in jo Parlamentu posredovala 5. januarja 2022; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja ukrepe, ki so jih sprejeli francoski državni in lokalni javni organi, kot so določbe nove zakonodaje o izrednih razmerah (12), načrt podpore za letalsko industrijo in dolgoročni program dejavnosti s krajšim delovnim časom (13) ter dopolnitev načrta Ader 4, ki so znatno zmanjšali število presežnih delavcev; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da se vloga nanaša na skupno 508 presežnih delavcev, ki so prenehali opravljati svojo dejavnost; ugotavlja tudi, da naj bi po pričakovanjih Francije v ukrepih izmed vseh upravičenih prejemnikov sodelovalo 297 oseb (ciljni upravičenci); |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja, da naj bi bil socialni učinek odpuščanja pomemben za obe regiji in da je v prvem četrtletju leta 2021 delež brezposelnih v Okcitaniji znašal že 9,4 %, v regiji Loare pa 6,9 % (14); |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da naj bi imela odpuščanja v Okcitaniji velik vpliv na trg dela, saj je aeronavtika najpomembnejši sektor in je regija od njega močno odvisna, Airbus pa je največji zasebni delodajalec v regiji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da se je Okcitanija uveljavila kot pomemben ekosistem za zagonska podjetja s potencialnimi priložnostmi za upravičence, ki želijo ustanoviti lastno podjetje; poudarja, da ima velik delež ljudi v regiji visoko stopnjo izobrazbe; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da bo v regiji Loare vpliv letalske krize na lokalno gospodarstvo in trg dela zaradi velike diverzifikacije regionalnega gospodarstva predvidoma manj škodljiv ter da naj bi se pojavile priložnosti v pomorskem sektorju in na področju energije iz obnovljivih virov, kar pa zahteva ustrezno prekvalifikacijo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je 13,5 % ciljnih upravičencev starejših od 54 let, 74,7 % pa jih je starih med 30 in 54 let; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da je Airbus prilagojene storitve za ciljne upravičence začel izvajati 1. novembra 2020 in da začne zato obdobje upravičenosti do finančnega prispevka iz ESPG teči 1. novembra 2020 in traja 24 mesecev po začetku veljavnosti sklepa o financiranju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opozarja, da prilagojene storitve, ki bodo zagotovljene delavcem in samozaposlenim osebam, vključujejo naslednje ukrepe: nepovratna sredstva za zagon podjetja, usposabljanje za ustanavljanje podjetij in pomoči za izdatke v zvezi z usposabljanjem za ustanavljanje podjetij ter doplačila k plači; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da bi morale prilagojene storitve trajati tako dolgo, kakor zahteva narava projekta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja, da je usklajeni sveženj prilagojenih storitev rezultat dobrih kolektivnih pogajanj med družbo Airbus in predstavniki delavcev, ki so potekala v posvetovanju s predstavniki zaposlenih in sindikata; pozdravlja, da je bila finančna pomoč upravičencem zagotovljena hitro, čeprav so v nekaterih primerih potrebne dodatne naložbe za ustanovitev novega podjetja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je 98,7 % finančne podpore povezanih z ustanavljanjem zagonskih podjetij in podjetij, kar bo spodbujalo poklicno reintegracijo in prekvalifikacijo, povečalo konkurenčnost zadevnih regij ter prispevalo k okrevanju gospodarstva; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da francoske oblasti potrjujejo, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoč iz drugih skladov ali finančnih instrumentov Unije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponavlja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalnega prava ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne drugih nadomestil ali pravic, ki jih lahko dobijo upravičenci, s čimer bi poskrbeli, da pomoč druge prejemke samo dopolnjuje; zahteva, da se upravičence do prilagojenih storitev, ki jih krije ESPG, javno in osebno obvesti o sofinanciranju Unije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ugotavlja, da so bile izpolnjene vse postopkovne zahteve; poudarja, da je preglednost potrebna na vseh stopnjah postopka in poziva, da se socialni partnerji vključijo v sveženj izvajanja in ocenjevanja storitev; |
| --- | --- |

17.

| 18. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naroči svoji predsednici, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  UL L 153, 3.5.2021, str. 48.

(2)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11.

(3)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

(4)  Gospodarska in družbena enota (unite économique et sociale – UES) je pravna struktura v francoskem pravu, ki dovoljuje združevanje podjetij, ki imajo enako upravljanje, delujejo v istem sektorju in katerih zaposleni imajo enake interese, vendar so pravno ločena podjetja, katerih cilj je spodbujanje oblikovanja skupnega zastopanja zaposlenih. Do presežka delovnih mest je prišlo v gospodarski in družbeni enoti Airbus Commercial, ki združuje dve francoski hčerinski družbi Airbus SAS in Airbus Operations SAS družbe Airbus SE.

(5)  Neobjavljen dokument: Airbus „Livre 2“, notranja analiza krize zaradi COVID-19 in njenega vpliva na sektor dejavnosti družbe Airbus v Franciji.

(6)  https://lentreprise.lexpress.fr/actualites/1/actualites/le-geant-europeen-airbus-en-chiffres_2129633.html

(7)  https://www.airbus.com/newsroom/press-releases/en/2020/04/airbus-reports-first-quarter-q1-2020-results.html

(8)  V skladu z načrtom prestrukturiranja družbe Airbus: „Accord collectif relatif au plan d’adaptation des sociétés composant l’UES Airbus Commercial dans le contexte de la crise économique Covid-19 et ses conséquences sur l’emploi.“

(9)  https://www.elysee.fr/en/emmanuel-macron/2020/05/18/french-german-initiative-for-the-european-recovery-from-the-coronavirus-crisis

(10)  COM(2020)0442.

(11)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11.

(12)  Zakon o izrednih razmerah št.o2020-734 z dne 17. junija 2020.

(13)  Activité Partielle de Longue Durée (APLD): https://www.service-public.fr/professionnels-entreprises/vosdroits/F35381

(14)  Podatki, ki jih je zbral francoski nacionalni inštitut za statistiko in ekonomske študije.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce na podlagi vloge Francije – EGF/2021/005 FR/Airbus

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2022/359.)

---

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/328 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/328

---

P9_TA(2022)0035

Železnice: podaljšanje začasnih ukrepov v zvezi z naložitvijo uporabnin – COVID-19 ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2020/1429 glede trajanja referenčnega obdobja za uporabo začasnih ukrepov v zvezi z naložitvijo uporabnin za železniško infrastrukturo (COM(2021)0832 – C9-0001/2022 – 2021/0437(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 342/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0832), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0832),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0001/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0001/2022),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. januarja 2022 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. januarja 2022 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 26. januarja 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 26. januarja 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P9_TC1-COD(2021)0437

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. februarja 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2020/1429 glede trajanja referenčnega obdobja za uporabo začasnih ukrepov v zvezi z naložitvijo uporabnin za železniško infrastrukturo

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/312.)

---

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/329 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/329

---

P9_TA(2022)0036

Makrofinančna pomoč Ukrajini ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2022 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Ukrajini (COM(2022)0037 – C9-0028/2022 – 2022/0026(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 342/34)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0037), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0037),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 212 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0028/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 212 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0028/2022),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. februarja 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. februarja 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0026

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. februarja 2022 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Ukrajini

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu (EU) 2022/313.)

---

četrtek 17. februarja 2022

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/330 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/330

---

P9_TA(2022)0046

Varovanje delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim, mutagenim in reprotoksičnim snovem pri delu ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2004/37/ES o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (COM(2020)0571 – C9-0301/2020 – 2020/0262(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 342/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0571), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0571),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in zlasti člena 153(2)(b) v povezavi s členom 153(1)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0301/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in zlasti člena 153(2)(b) v povezavi s členom 153(1)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0301/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. februarja 2021 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. februarja 2021 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 22. decembra 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 22. decembra 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0114/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0114/2021),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta in Sveta, priloženo tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji L Uradnega lista Evropske unije skupaj s končnim zakonodajnim aktom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | se seznanja z izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 56, 16.2.2021, str. 63.

---

P9_TC1-COD(2020)0262

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 17. februarja 2022 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2004/37/ES o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2022/431.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s področjem uporabe Direktive 2004/37/ES

[objaviti v seriji L takoj po sprejetju zakonodajnega akta]

Evropski parlament in Svet se strinjata, da nevarna zdravila, ki vsebujejo snovi, ki izpolnjujejo merila za razvrstitev kot rakotvorne (kategorija 1A ali 1B), mutagene (kategorija 1A ali 1B) ali reprotoksične snovi (kategorija 1A ali 1B) v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008, spadajo na področje uporabe Direktive 2004/37/ES. Zato za nevarna zdravila veljajo vse zahteve iz Direktive 2004/37/ES.

Izjava Komisije – Akcijski načrt in zakonodajni predlogi

Obveznosti, naložene Komisiji v členu 18a, tretji odstavek, v zvezi s predstavitvijo akcijskega načrta in predložitvijo zakonodajnega predloga, ne smejo biti v nasprotju z institucionalnimi pristojnostmi Komisije in njeno pravico do pobude, ki izhaja neposredno iz Pogodb.

Člen 18a, tretji odstavek, se nanaša na člen 16 Direktive 2004/37/ES, ki določa obveznost določitve mejnih vrednosti na podlagi razpoložljivih podatkov, vključno z znanstvenimi in tehničnimi podatki, za vse tiste snovi, za katere je to mogoče. Pri izvajanju te določbe je Komisija pozvana tudi k predstavitvi akcijskega načrta iz člena 18a, tretji odstavek. Zaradi preglednosti bo ta akcijski načrt vseboval seznam naslednjih 25 novih ali spremenjenih snovi, ki jih je treba znanstveno oceniti. Ocene snovi s seznama bodo del uveljavljenega postopka, vključno s posvetovanjem s socialnimi partnerji, mnenjem Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu ter oceno učinka za pravočasno pripravo vseh potrebnih zakonodajnih predlogov.

---

| 6.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 342/332 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 342/332

---

P9_TA(2022)0047

Zaračunavanje pristojbin vozilom za uporabo določene infrastrukture ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 1999/62/ES, 1999/37/ES in (EU) 2019/520 glede zaračunavanja pristojbin vozilom za uporabo določene infrastrukture (10542/1/2021 – C9-0423/2021 – 2017/0114(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2022/C 342/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (10542/1/2021 – C9-0423/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (10542/1/2021 – C9-0423/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. oktobra 2017 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. oktobra 2017 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 1. februarja 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 1. februarja 2018 (2),

| — | ob upoštevanju mnenja Komisije (COM(2021)0693), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Komisije (COM(2021)0693),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0275), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0275),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A9-0006/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A9-0006/2022),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 81, 2.3.2018, str. 188.

(2)  UL C 176, 23.5.2018, str. 66.

(3)  Sprejeta besedila, 25.10.2018, P8_TA(2018)0423.

---