# Euroopan unionin C 365/23.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 365 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta23. syyskuu 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 365

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta23. syyskuu 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 570. täysistunto – INTERACTIO, 15.6.2022–16.6.2022 |
| 2022/C 365/01 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean päätöslauselma aiheesta Ukraina: hätäavusta jälleenrakentamiseen – Euroopan kansalaisyhteiskunnan ehdotuksia | 1 |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 570. täysistunto – INTERACTIO, 15.6.2022–16.6.2022 |
| 2022/C 365/02 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Euroopan huonekaluteollisuus – Muutos innovoivaksi, ympäristöä säästäväksi ja kiertotalousajattelun mukaiseksi toimialaksi elpymisen tuloksena (oma-aloitteinen lausunto) | 7 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 570. täysistunto – INTERACTIO, 15.6.2022–16.6.2022

2022/C 365/01

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean päätöslauselma aiheesta Ukraina: hätäavusta jälleenrakentamiseen – Euroopan kansalaisyhteiskunnan ehdotuksia

1

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 570. täysistunto – INTERACTIO, 15.6.2022–16.6.2022

2022/C 365/02

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Euroopan huonekaluteollisuus – Muutos innovoivaksi, ympäristöä säästäväksi ja kiertotalousajattelun mukaiseksi toimialaksi elpymisen tuloksena (oma-aloitteinen lausunto)

7

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 570. täysistunto – INTERACTIO, 15.6.2022–16.6.2022 |
| 2022/C 365/03 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista a) Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle digitaalisia oikeuksia ja periaatteita koskevan eurooppalaisen julistuksen laatimisesta digitaalista vuosikymmentä varten(COM(2022) 27 final) ja b) Digitaaliset oikeudet ja periaatteet (valmisteleva lausunto) | 13 |
| 2022/C 365/04 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi datan oikeudenmukaista saatavuutta ja käyttöä koskevista yhdenmukaisista säännöistä (datasäädös)(COM(2022) 68 final – 2022/0047 (COD)) | 18 |
| 2022/C 365/05 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Sirusäädös Euroopalle(COM(2022) 45 final) | 23 |
| 2022/C 365/06 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan puolijohde-ekosysteemiä vahvistavasta toimenpidekehyksestä (sirusäädös)(COM(2022) 46 final – 2022/0032 (COD)) | 34 |
| 2022/C 365/07 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston asetukseksi Horisontti Eurooppa -ohjelman yhteisyritysten perustamisesta annetun asetuksen (EU) 2021/2085 muuttamisesta siruyhteisyrityksen osalta(COM(2022) 47 final – 2022/0033 (NLE)) | 40 |
| 2022/C 365/08 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi fluoratuista kasvihuonekaasuista, direktiivin (EU) 2019/1937 muuttamisesta ja asetuksen (EU) N:o 517/2014 kumoamisesta(COM(2022) 150 final – 2022/0099 (COD)) | 44 |
| 2022/C 365/09 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi otsonikerrosta heikentävistä aineista ja asetuksen (EY) N:o 1005/2009 kumoamisesta(COM(2022) 151 final – 2022/0100 (COD)) | 50 |
| 2022/C 365/10 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) yleissopimusalueella sovellettavista hoito-, säilyttämis- ja valvontatoimenpiteistä annetun asetuksen (EU) 2017/2107 sekä tonnikalan monivuotisen hoitosuunnitelman vahvistamisesta Itä-Atlantilla ja Välimerellä annetun asetuksen (EU) .../2022 muuttamisesta(COM(2022) 171 final – 2022/0111(COD)) | 55 |
| 2022/C 365/11 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1305/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteestä, jolla voidaan tarjota poikkeuksellista väliaikaista tukea Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vastatoimena(COM(2022) 242 final – 2022/0166 (COD)) | 57 |
| 2022/C 365/12 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Vastaus valtion tukemaan maahanmuuttajien välineellistämiseen EU:n ulkorajoilla(JOIN(2021) 32) | 60 |
| 2022/C 365/13 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sääntöjen vahvistamisesta unionin oikeuksien käyttämiseksi Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välillä tehdyn kauppa- ja yhteistyösopimuksen täytäntöönpanon ja sen noudattamisen valvonnan yhteydessä(COM(2022) 89 final – 2022/0068 (COD)) | 66 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 570. täysistunto – INTERACTIO, 15.6.2022–16.6.2022

2022/C 365/03

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista a) Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle digitaalisia oikeuksia ja periaatteita koskevan eurooppalaisen julistuksen laatimisesta digitaalista vuosikymmentä varten(COM(2022) 27 final) ja b) Digitaaliset oikeudet ja periaatteet (valmisteleva lausunto)

(COM(2022) 27 final)

13

2022/C 365/04

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi datan oikeudenmukaista saatavuutta ja käyttöä koskevista yhdenmukaisista säännöistä (datasäädös)(COM(2022) 68 final – 2022/0047 (COD))

(COM(2022) 68 final – 2022/0047 (COD))

18

2022/C 365/05

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Sirusäädös Euroopalle(COM(2022) 45 final)

(COM(2022) 45 final)

23

2022/C 365/06

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan puolijohde-ekosysteemiä vahvistavasta toimenpidekehyksestä (sirusäädös)(COM(2022) 46 final – 2022/0032 (COD))

(COM(2022) 46 final – 2022/0032 (COD))

34

2022/C 365/07

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston asetukseksi Horisontti Eurooppa -ohjelman yhteisyritysten perustamisesta annetun asetuksen (EU) 2021/2085 muuttamisesta siruyhteisyrityksen osalta(COM(2022) 47 final – 2022/0033 (NLE))

(COM(2022) 47 final – 2022/0033 (NLE))

40

2022/C 365/08

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi fluoratuista kasvihuonekaasuista, direktiivin (EU) 2019/1937 muuttamisesta ja asetuksen (EU) N:o 517/2014 kumoamisesta(COM(2022) 150 final – 2022/0099 (COD))

(COM(2022) 150 final – 2022/0099 (COD))

44

2022/C 365/09

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi otsonikerrosta heikentävistä aineista ja asetuksen (EY) N:o 1005/2009 kumoamisesta(COM(2022) 151 final – 2022/0100 (COD))

(COM(2022) 151 final – 2022/0100 (COD))

50

2022/C 365/10

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) yleissopimusalueella sovellettavista hoito-, säilyttämis- ja valvontatoimenpiteistä annetun asetuksen (EU) 2017/2107 sekä tonnikalan monivuotisen hoitosuunnitelman vahvistamisesta Itä-Atlantilla ja Välimerellä annetun asetuksen (EU) .../2022 muuttamisesta(COM(2022) 171 final – 2022/0111(COD))

(COM(2022) 171 final – 2022/0111(COD))

55

2022/C 365/11

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1305/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteestä, jolla voidaan tarjota poikkeuksellista väliaikaista tukea Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vastatoimena(COM(2022) 242 final – 2022/0166 (COD))

(COM(2022) 242 final – 2022/0166 (COD))

57

2022/C 365/12

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Vastaus valtion tukemaan maahanmuuttajien välineellistämiseen EU:n ulkorajoilla(JOIN(2021) 32)

(JOIN(2021) 32)

60

2022/C 365/13

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sääntöjen vahvistamisesta unionin oikeuksien käyttämiseksi Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välillä tehdyn kauppa- ja yhteistyösopimuksen täytäntöönpanon ja sen noudattamisen valvonnan yhteydessä(COM(2022) 89 final – 2022/0068 (COD))

(COM(2022) 89 final – 2022/0068 (COD))

66

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 570. täysistunto – INTERACTIO, 15.6.2022–16.6.2022

| 23.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 365/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 365/1

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean päätöslauselma aiheesta ”Ukraina: hätäavusta jälleenrakentamiseen – Euroopan kansalaisyhteiskunnan ehdotuksia”

(2022/C 365/01)

| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 4 kohta |
| --- | --- |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 16.6.2022 |
| Täysistunnon numero | 570 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 206/2/2 |

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 4 kohta

Hyväksyminen täysistunnossa

16.6.2022

Täysistunnon numero

570

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

206/2/2

| Keskeiset viestit







  1. | Ukrainalle EU:n ehdokasvaltion asema. Komitea kehottaa Eurooppa-neuvostoa myöntämään Ukrainalle ehdokasvaltion aseman kokouksessaan 23.–24. kesäkuussa 2022. Aseman myöntäminen ei kuitenkaan saa vaikuttaa kielteisesti Länsi-Balkanin maiden meneillään olevaan liittymisprosessiin. Komitea kannattaa sellaisen järjestelmän käyttöönottoa, jossa yhdentyminen etenee asteittain unionin säännöstön täytäntöönpanon pohjalta. |
| --- | --- |

Keskeiset viestit

1.

Ukrainalle EU:n ehdokasvaltion asema. Komitea kehottaa Eurooppa-neuvostoa myöntämään Ukrainalle ehdokasvaltion aseman kokouksessaan 23.–24. kesäkuussa 2022. Aseman myöntäminen ei kuitenkaan saa vaikuttaa kielteisesti Länsi-Balkanin maiden meneillään olevaan liittymisprosessiin. Komitea kannattaa sellaisen järjestelmän käyttöönottoa, jossa yhdentyminen etenee asteittain unionin säännöstön täytäntöönpanon pohjalta.

| 2. | Euroopan kansalaisyhteiskunta solidaarisena Ukrainan ja Ukrainan kansan rinnalla. Kansalaisyhteiskunta on reagoinut tilanteeseen nopeasti ja tehokkaasti ja saanut käynnistettyä ainutlaatuisen kansalaistoiminnan ruohonjuuritasolla. Humanitaarista apua on lisättävä, ja sitä on jaettava suoraan niin, että tuetaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden toimintaa. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja erikoistuneiden kansalaisjärjestöjen olisi päästävä aidosti mukaan EU- ja jäsenvaltiotason humanitaarisen avun suunnitteluun ja seurantaan. |
| --- | --- |

2.

Euroopan kansalaisyhteiskunta solidaarisena Ukrainan ja Ukrainan kansan rinnalla. Kansalaisyhteiskunta on reagoinut tilanteeseen nopeasti ja tehokkaasti ja saanut käynnistettyä ainutlaatuisen kansalaistoiminnan ruohonjuuritasolla. Humanitaarista apua on lisättävä, ja sitä on jaettava suoraan niin, että tuetaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden toimintaa. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja erikoistuneiden kansalaisjärjestöjen olisi päästävä aidosti mukaan EU- ja jäsenvaltiotason humanitaarisen avun suunnitteluun ja seurantaan.

| 3. | Mahdollisuuksien tarjoaminen pakolaisille. Komitea kehottaa myöntämään pakolaisille terveydenhuollossa ja työmarkkinoille pääsyssä samat oikeudet kuin on EU:n kansalaisilla (tutkintojen tunnustaminen, työvoimatoimistojen palvelujen saanti, kielikurssit sekä terveydenhuolto- ja koulutusjärjestelmät). Ne ovat molemmat keskeisiä edellytyksiä sille, ettei pakolaisten köyhyys lisäänny. Työmarkkinaosapuolet voivat työehtosopimusneuvottelujen ja tilapäisten toimenpiteiden keinoin auttaa työntekijöiden integroimisessa ja estää heitä joutumasta hyväksikäytön ja sosiaalisen polkumyynnin kohteiksi. Komitea painottaa erityisesti kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden merkitystä seuraavien usein unohdettujen, haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien suojelussa ja uudelleenkotouttamisessa: ilman huoltajaa olevat alaikäiset, huoltajastaan eroon joutuneet lapset ja hoitolaitoksista tulevat lapset, vammaiset henkilöt, romanivähemmistöt ja seksuaalisen väkivallan uhrit. |
| --- | --- |

3.

Mahdollisuuksien tarjoaminen pakolaisille. Komitea kehottaa myöntämään pakolaisille terveydenhuollossa ja työmarkkinoille pääsyssä samat oikeudet kuin on EU:n kansalaisilla (tutkintojen tunnustaminen, työvoimatoimistojen palvelujen saanti, kielikurssit sekä terveydenhuolto- ja koulutusjärjestelmät). Ne ovat molemmat keskeisiä edellytyksiä sille, ettei pakolaisten köyhyys lisäänny. Työmarkkinaosapuolet voivat työehtosopimusneuvottelujen ja tilapäisten toimenpiteiden keinoin auttaa työntekijöiden integroimisessa ja estää heitä joutumasta hyväksikäytön ja sosiaalisen polkumyynnin kohteiksi. Komitea painottaa erityisesti kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden merkitystä seuraavien usein unohdettujen, haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien suojelussa ja uudelleenkotouttamisessa: ilman huoltajaa olevat alaikäiset, huoltajastaan eroon joutuneet lapset ja hoitolaitoksista tulevat lapset, vammaiset henkilöt, romanivähemmistöt ja seksuaalisen väkivallan uhrit.

| 4. | Jälleenrakentaminen. Välitön eurooppalainen ja kansainvälinen rahoitusapu on tarpeen Ukrainan talouden täydellisen tuhoutumisen ehkäisemiseksi. Taloudellista tukea on annettava pk-yrityksille, ukrainalaisviljelijöille seuraavaa satokautta varten ja Ukrainan kansalaisyhteiskunnalle, työnantajajärjestöt ja ammattiliitot mukaan luettuina, jotta nämä voivat pysyä täysin toimintakykyisinä sota-aikana. Jälleenrakennustoimien on oltava innovointilähtöisiä. Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot on otettava niihin tiiviisti mukaan, jotta oikeusvaltiouudistukset, korruption torjunta sekä vihreä ja digitaalinen siirtymä voivat varmasti onnistua. |
| --- | --- |

4.

Jälleenrakentaminen. Välitön eurooppalainen ja kansainvälinen rahoitusapu on tarpeen Ukrainan talouden täydellisen tuhoutumisen ehkäisemiseksi. Taloudellista tukea on annettava pk-yrityksille, ukrainalaisviljelijöille seuraavaa satokautta varten ja Ukrainan kansalaisyhteiskunnalle, työnantajajärjestöt ja ammattiliitot mukaan luettuina, jotta nämä voivat pysyä täysin toimintakykyisinä sota-aikana. Jälleenrakennustoimien on oltava innovointilähtöisiä. Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot on otettava niihin tiiviisti mukaan, jotta oikeusvaltiouudistukset, korruption torjunta sekä vihreä ja digitaalinen siirtymä voivat varmasti onnistua.

| 5. | Talouskriisi. Sota ei saisi heikentää vihreään siirtymään liittyvien toimintapolitiikkojen toteuttamista EU:ssa. Elintarvikkeiden hintakriisin lievittämiseksi komitea kehottaa jäsenvaltioita ja EU:n toimielimiä ryhtymään tarvittaviin toimiin liiallisen hyödykkeillä keinottelun hillitsemiseksi ja markkinoiden avoimuuden lisäämiseksi sekä poistamaan tilapäisesti kaikki esteet maataloustuotteiden tuonnilta. Lisäksi komitea varoittaa, että NextGenerationEU-rahasto elpymis- ja palautumistukivälineineen ja nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 tarjoama jousto eivät riitä kattamaan kaikkia Ukrainan sodan aiheuttamia rahoitustarpeita. |
| --- | --- |

5.

Talouskriisi. Sota ei saisi heikentää vihreään siirtymään liittyvien toimintapolitiikkojen toteuttamista EU:ssa. Elintarvikkeiden hintakriisin lievittämiseksi komitea kehottaa jäsenvaltioita ja EU:n toimielimiä ryhtymään tarvittaviin toimiin liiallisen hyödykkeillä keinottelun hillitsemiseksi ja markkinoiden avoimuuden lisäämiseksi sekä poistamaan tilapäisesti kaikki esteet maataloustuotteiden tuonnilta. Lisäksi komitea varoittaa, että NextGenerationEU-rahasto elpymis- ja palautumistukivälineineen ja nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 tarjoama jousto eivät riitä kattamaan kaikkia Ukrainan sodan aiheuttamia rahoitustarpeita.

| 6. | Kansalaisyhteiskunnan rooli. Komitean pitkä historia ja yhteydet Ukrainan kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin ovat tärkeässä asemassa pyrittäessä pitämään kanavat avoimina ja mahdollistamaan osallistuminen EU-yhdentymisprosessiin. Komitea kehottaa jäsenvaltioita lisäämään tuntuvasti ukrainalaisille kansalaisyhteiskunnan organisaatioille annettavaa valmiuksien kehittämiseen tarkoitettua, organisatorista ja taloudellista tukea. Se kannustaa EU:n ja Ukrainan nuorisojärjestöjä kumppanuusyhteistyöhön ja ehdottaa tapahtumaa, jossa keskityttäisiin nuorisotoimintaan ja sen rooliin Ukrainan tulevassa jälleenrakentamisessa. Komitea itse sitoutuu tiivistämään yhteistyötä ja vaihtoa Ukrainan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa sekä jatkamaan työtään EU:n Ukrainalle osoittaman solidaarisuuden ja anteliaisuuden jatkamisen puolesta. Tätä varten se järjestää Krakovassa 19. heinäkuuta tapahtuman Ukrainan ja EU:n kansalaisyhteiskunnan kanssa.
  Samalla komitea kuitenkin korostaa, ettei Venäjän jäljelle oleville riippumattomille kansalaisyhteiskunnan organisaatioille saa kääntää selkää. |
| --- | --- |

6.

Kansalaisyhteiskunnan rooli. Komitean pitkä historia ja yhteydet Ukrainan kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin ovat tärkeässä asemassa pyrittäessä pitämään kanavat avoimina ja mahdollistamaan osallistuminen EU-yhdentymisprosessiin. Komitea kehottaa jäsenvaltioita lisäämään tuntuvasti ukrainalaisille kansalaisyhteiskunnan organisaatioille annettavaa valmiuksien kehittämiseen tarkoitettua, organisatorista ja taloudellista tukea. Se kannustaa EU:n ja Ukrainan nuorisojärjestöjä kumppanuusyhteistyöhön ja ehdottaa tapahtumaa, jossa keskityttäisiin nuorisotoimintaan ja sen rooliin Ukrainan tulevassa jälleenrakentamisessa. Komitea itse sitoutuu tiivistämään yhteistyötä ja vaihtoa Ukrainan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa sekä jatkamaan työtään EU:n Ukrainalle osoittaman solidaarisuuden ja anteliaisuuden jatkamisen puolesta. Tätä varten se järjestää Krakovassa 19. heinäkuuta tapahtuman Ukrainan ja EU:n kansalaisyhteiskunnan kanssa.

Samalla komitea kuitenkin korostaa, ettei Venäjän jäljelle oleville riippumattomille kansalaisyhteiskunnan organisaatioille saa kääntää selkää.

EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA (ETSK)

| 1. | seisoo solidaarisena Ukrainan kansan rinnalla, toistaa tuomitsevansa jyrkästi Venäjän federaation presidentin Vladimir Putinin johdolla käynnistämän perusteettoman ja provosoimattoman hyökkäyksen Ukrainaan ja kehottaa kiinnittämään huomiota 24. maaliskuuta 2022 annettuun aiempaan päätöslauselmaansa ”Ukrainan sota ja sen taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristövaikutukset” (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että tämä jo pian neljä kuukautta jatkunut traaginen sota Euroopan maaperällä on kylvänyt kuolemaa, myös siviiliväestön keskuudessa, ja aiheuttanut massiivista tuhoa ja kärsimystä. Se lisännyt köyhyyttä maailmassa, saanut aikaan mittaamattomia sosiaalisia, taloudellisia ja ympäristövahinkoja ja ajanut liikkeelle ennennäkemättömän määrän pakolaisia ja kotimaansa sisällä siirtymään joutuneita. Komitea vaatii kunnioittamaan kansainvälistä humanitaarista oikeutta sekä kirjaamaan ja tutkimaan asianmukaisesti Ukrainan kaupungeissa ja kylissä tapahtuneet sotarikokset ja asettamaan hyökkääjät syytteeseen niistä. |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa kaikkia osapuolia julistamaan välittömän tulitauon, muistuttaa diplomatian ehdottomasta ensisijaisuudesta ja korostaa, että pyrkimys rauhanturvaamiseen ja neuvotteluihin olisi asetettava etusijalle kaikilla poliittisen keskustelun tasoilla, ja vaatii samalla venäläisiä joukkoja vetäytymään Ukrainasta kokonaan. Komitea kehottaa Euroopan unionia (EU) antamaan Ukrainalle ja sen kansalle jatkossakin apua, kuten on tehty sodan ensimmäisestä päivästä lähtien, ja peräänkuuluttaa Venäjän sotilaallisen hyökkäyksen johdosta asetettujen pakotteiden taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön kohdistuvien vaikutusten tarkkaa seuraamista. |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että sota EU:n itärajalla on ristiriidassa unionin historian, filosofian ja identiteetin kanssa, ja painottaa sodan seurausten olevan uhka EU:n arvoille, sen kansalaisten ja muiden asukkaiden vapaudelle ja oikeuksille sekä eurooppalaiselle sosiaalisen markkinatalouden mallille. Komitea korostaa, että rauha ja vauraus ovat EU:n peruspilareita ja että kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on ollut viime vuosikymmenten aikana keskeinen ja aktiivinen rooli rauhan kulttuurin edistämisessä, rakentamisessa ja ylläpitämisessä Euroopan mantereella. |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että Venäjän federaatio ja sen nykyiset edustajat on suljettava kansainvälisten elinten ja järjestöjen ulkopuolelle aloittaen sellaisista organisaatioista, joiden tarkoituksena on ylläpitää rauhaa, suojella ihmisoikeuksia ja turvata kestävä kehitys ja turvallinen ympäristö. |
| --- | --- |

5.

Humanitaarinen tilanne

| 6. | toteaa, että yli 6,8 miljoonaa ihmistä (2) on paennut Ukrainasta sen jälkeen, kun Venäjä aloitti sodan. Kyse onkin nopeimmin kasvavasta pakolaiskriisistä toisen maailmansodan jälkeen. Lisäksi 8 miljoonaa ihmistä on joutunut siirtymään Ukrainan sisällä. (3) Noin kolmannes Ukrainan väestöstä on siten joutunut pakenemaan kodeistaan. |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa, että ukrainalaispakolaisten tulolla on ollut valtavia vaikutuksia Euroopan eri maihin eli Puolaan, Romaniaan, Unkariin, Tšekkiin, Slovakiaan ja Moldovaan (4) ja että nämä maat ja erityisesti niiden kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat reagoineet tilanteeseen nopeasti ja tehokkaasti ja saaneet käynnistettyä ennennäkemättömän vapaaehtoiskansalaistoiminnan ruohonjuuritasolla. |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että humanitaariseen apuun tarkoitettuja EU-varoja on lisättävä ja ne on jaettava erityisesti alue- ja paikallistasolle siten, että tuetaan ja osallistetaan suoraan kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, jotka toimivat pakolaisten sosioekonomisen kotouttamisen alalla. |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa jäsenvaltioita, unionin alueita ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita hyödyntämään mahdollisimman tehokkaasti ja nopeasti mahdollisuuksia tukea Ukrainasta tulevia pakolaisia keinoin, jotka luodaan Euroopan komission 8. maaliskuuta 2022 ehdottamalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella koheesiopolitiikan tukitoimista Euroopan pakolaisten auttamiseksi (CARE) ottaen huomioon myös komission 23. maaliskuuta 2022 tekemän ehdotuksen REACT-EU-asetuksen muuttamisesta. Komitea korostaa, että tuki olisi annettava ensisijaisesti kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja myös erikoistuneiden kansalaisjärjestöjen jaettavaksi ja että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot olisi lisäksi otettava suoraan mukaan EU- ja jäsenvaltiotason humanitaarisen avun järjestämiseen ja seurantaan. |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa kohdentamaan vuosien 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä ja REACT-EU-välineessä aikaansaadut säästöt oikeusvaltioperiaatetta noudattaen uudelleen ja ohjaamaan ne nopeasti ja joustavasti pakolaisten tukemiseen ja kannustaa perustamaan erityisen rahaston tätä tarkoitusta varten, jos tällä hetkellä käytettävissä olevat varat eivät riitä pakolaisten vastaanottamiseen ja yhteiskuntaan ja työmarkkinoille integroimiseen, hoitopalvelut, asuminen, ruoka, aineellinen apu, koulutusohjelmat ja julkiset työvoimapalvelut mukaan luettuina. |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuo esiin sen, että EU:n kansalaiset ovat unionin covid-19-kriisin johdosta toteuttamien toimien yhteydessä kokeneet EU:n suojelleen heitä ja tarjonneen uusia tulevaisuudennäkymiä erityisesti SURE-ohjelman ja NextGenerationEU-elpymisvälineen perustamisen avulla. Komitea korostaa, että NextGenerationEU-rahasto elpymis- ja palautumistukivälineineen ja nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 tarjoama jousto eivät riitä kattamaan kaikkia Ukrainan sodan aiheuttamia rahoitustarpeita, ja toteaa, ettei näitä välineitä ole suunniteltu niin laajoiksi, että niillä voitaisiin vastata Venäjän hyökkäyksen aiheuttamiin uusiin haasteisiin ja samalla jatkaa investointeja EU:n ohjelmiin ja toimintapolitiikkoihin, oikeudenmukaisen, vihreän ja digitaalisen siirtymän kaltaiset tärkeät painopisteet mukaan luettuina. |
| --- | --- |

11.

| 12. | painottaa, että kaikki humanitaariseen ja lääkinnälliseen apuun osallistuvat sidosryhmät olisi kiireellisesti kartoitettava ja niiden toimintaa koordinoitava nykyistä paremmin, jotta apu varmasti tavoittaisi kaikki sodan uhrit nopeasti ja tehokkaasti. |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että monilla aloilla, kuten ihmisoikeuksien kunnioittamisessa ja sotarikosten dokumentoinnissa, on toteutettava seurantatoimia, ja on tyytyväinen siihen, että Euroopan unioni, Yhdysvallat ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat perustaneet hirmutekoja käsittelevän neuvoa-antavan ryhmän (Atrocity Crimes Advisory Group, ACA). |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että Ukrainasta tulleille pakolaisille olisi tarjottava julkisen terveydenhuoltojärjestelmän palveluja samoin edellytyksin kuin EU:n kansalaisille. Lisäksi raiskauksen uhreille tulisi olla tarjolla seksuaali- ja lisääntymisterveyteen liittyvää perusapua, jälkiehkäisy- ja aborttihoitoa sekä synnytyshoitoa. |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota Ukrainasta saapuvien ilman huoltajaa olevien alaikäisten, huoltajastaan eroon joutuneiden lasten ja hoitolaitoksista tulevien lasten tilanteeseen sen varmistamiseksi, että heidän välittömät tarpeensa täytetään, heidät tunnistetaan ja heitä seurataan asianmukaisesti ja että tietoja jaetaan jäsenvaltioiden kesken, jotta heidät voidaan saattaa yhteen perheidensä kanssa tai myöhemmin integroida uudelleen Ukrainan yhteiskuntaan, samalla kun taataan heidän suojelunsa hyväksikäytöltä ja ihmiskaupalta. |
| --- | --- |

15.

| 16. | kiinnittää huomion niiden vammaisten henkilöiden järkyttävään tilanteeseen, jotka yrittävät lähteä Ukrainan sota-alueilta tai jotka kohtaavat pakolaisina huomattavia haasteita vastaanottavissa maissa. Komitea vaatii, että kaikkia pakolaisia on kohdeltava yhdenvertaisesti riippumatta heidän etnisestä taustastaan, kansalaisuudestaan tai vammaisuudestaan. Vammaisten pakolaisten tulee saada vastaanottavissa maissa kaikki mahdollinen apu, jotta he pääsevät itsenäisen elämän alkuun, eikä heitä pidä pakottaa laitoksiin. |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että työmarkkinoille osallistumisella on ratkaiseva merkitys kotoutumisessa sekä köyhyyden vähentämisessä. Komitea pitää riskinä, että Ukrainasta tulleet pakolaiset saavat heikoimman suojan, alhaisimman palkan ja pätevyystasonsa alittavia työtehtäviä ja että he ovat haavoittuvimmassa asemassa työmarkkinoilla eikä heillä ole sosiaaliturvaa, yhdistymisvapautta eikä työntekijöiden oikeuksia. Komitea tähdentääkin tarvetta puuttua asianmukaisesti epätasa-arvoisia työoloja ja -ehtoja koskeviin tapauksiin ja varmistaa, että ukrainalaisilla työntekijöillä on samat oikeudet kuin EU:n kansalaisilla ja että he eivät joudu hyväksikäytön ja sosiaalisen polkumyynnin kohteiksi. Komitea kehottaa laatimaan keskipitkän ja pitkän aikavälin strategioita niitä ukrainalaisia varten, jotka haluavat jäädä vastaanottavaan maahan, jotta he voivat integroitua kaikilta osin EU:n työmarkkinoille. |
| --- | --- |

17.

| 18. | tähdentää, että työmarkkinaosapuolilla voi työehtosopimusneuvottelujen sekä tilapäisten toimenpiteiden ja sopimusten kautta olla ratkaiseva rooli pyrittäessä helpottamaan Ukrainasta tulleiden työntekijöiden integroitumista EU:n työmarkkinoille. Komitea huomauttaa, että työvoimatoimistojen tulisi tukea pakolaisia kaikin mahdollisin palveluin, kuten antamalla neuvontaa, apua työnhakuprofiilien laadintaan, työnvälityspalveluja ja muita tukivälineitä. Komitea kehottaa jäsenvaltioita perustamaan tai tukemaan pakolaisten ja potentiaalisten työnantajien kohtaamispalveluja. |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että yksi keskeinen edellytys sille, että Ukrainasta tulleet pakolaiset voivat integroitua vastaanottavien maiden työmarkkinoille ja välttyä epävarmoilta työsuhteilta, on tutkintojen tunnustaminen. Komitea vaatii laatimaan toimivia sääntöjä ja ohjeita tutkintojen nopeaa mutta laadukasta tunnustamista ja kielikursseille pääsyä varten ja jotta Ukrainasta paenneet nuoret pääsevät yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | tähdentää, että on tehtävä kaikki tarvittava sen varmistamiseksi, että EU:sta turvaa hakevat aikuiset ja lapset voivat jatkaa opintojaan, ja korostaa, että erityistä huomiota on kiinnitettävä kouluissa paitsi kielimuurien ylittämiseen myös mahdollisia pitkäkestoisia haittavaikutuksia aiheuttavien traumaoireiden hoitoon. |
| --- | --- |

20.

| 21. | painottaa, että Ukrainasta tulleille pakolaisille on tarjottava samat julkiset sosiaalipalvelut kuin EU:n kansalaisille. |
| --- | --- |

21.

Ukrainan jälleenrakentaminen ja EU-näkymät

| 22. | suhtautuu myönteisesti komission tiedonannossa ”Ukrainan hätäapu ja jälleenrakennus” tarkoitetun kansainvälisen Ukrainan jälleenrakennusfoorumin perustamiseen sekä EU:n johtavaan rooliin Ukrainalle annettavan kansainvälisen avun mobilisoimisessa. |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa Euroopan unionia myöntämään Ukrainan pk-yrityksille hätärahoitusta, jonka tarkoituksena olisi ensinnä auttaa säilyttämään nämä pk-yritykset ja sen jälkeen tukea niiden kasvua. Ukrainan talouden täydellisen tuhoutumisen ehkäisemisen on oltava yksi EU:n Ukrainassa toteuttamien toimien keskeisistä tavoitteista. |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että Ukrainan jälleenrakentaminen sodan jälkeen on kertaluonteinen tilanne, jonka olisi johdettava vahvemman kansalaisyhteiskunnan sekä uusimpaan vihreään ja digitaaliseen teknologiaan perustuvan ja myös innovointilähtöisen uuden talouden kehittymiseen. |
| --- | --- |

24.

| 25. | painottaa kuitenkin, että oikeusvaltiouudistuksia, korruption torjuntaa sekä vihreää ja digitaalista siirtymää koskevia tärkeitä tavoitteita ei voida saavuttaa ilman kansalaisyhteiskunnan aitoa osallistumista, ja kehottaa huolehtimaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tiiviistä osallisuudesta jälleenrakentamisessa, myös RebuildUkraine-mekanismin suunnittelussa ja täytäntöönpanossa, sillä niillä on parhaat edellytykset tuoda esiin ukrainalaisten tarpeet ja avustaa jälleenrakentamisen ja EU:n lainsäädäntöön mukautumisen seurannassa. |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että konflikti ja sen seuraukset eivät saa vaarantaa vihreää siirtymää koskevia EU:n toimintapolitiikkoja vaan niiden olisi mieluummin vauhditettava näiden toteuttamista. |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa neuvostoa ja Euroopan parlamenttia harkitsemaan rajanaapureina olevissa kolmansissa maissa sijaitsevien kaasun varastointilaitosten käyttöä, sillä se toisi lisäarvoa toimitusvarmuuden takaamiseen erityisesti Ukrainan osalta. |
| --- | --- |

27.

| 28. | kiinnittää huomiota elintarvikkeiden maailmanlaajuiseen hintakriisiin, jota Ukrainan sota on kärjistänyt, ja kehottaa jäsenvaltioita ja EU:n toimielimiä ryhtymään tarvittaviin toimiin liiallisen hyödykkeillä keinottelun hillitsemiseksi ja markkinoiden avoimuuden lisäämiseksi. |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että Ukrainan viljelijöiden tukemiseksi tarvitaan välittömästi toimenpiteitä seuraavaa satokautta varten. Lisäksi komitea vaatii poistamaan heti tilapäisesti kaikki hallinnolliset ja fyysiset esteet maataloustuotteiden liikkumiselta, jotta voidaan nopeasti lisätä sellaisten tuotteiden tuontia EU:n sisämarkkinoille ja muualle maailmaan, kuten Afrikkaan, joita Ukraina voi vielä viedä. Komitea kehottaa avaamaan Ukrainan satamat pikaisesti uudelleen ja raivaamaan YK:n johdolla miinat alueelta, jotta maataloustuotteiden, esimerkiksi maissin, auringonkukkaöljyn, auringonkukansiementen, soijapapujen ja hunajan, vientiä voidaan jatkaa. |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa Eurooppa-neuvostoa myöntämään Ukrainalle EU:n ehdokasvaltion aseman kokouksessaan kesäkuussa 2022. |
| --- | --- |

30.

| 31. | kannattaa Ukrainan liittymistä EU:hun ansioiden perusteella ja EU-jäsenyyttä koskevien sovittujen vaatimusten mukaisesti, mutta liittyminen ei saa vaikuttaa kielteisesti Länsi-Balkanin maiden meneillään olevaan liittymisprosessiin (5). Komitea kehottaa mukauttamaan koheesiopolitiikkaa ja sen rahoitusvälineitä tämän mukaisesti tulevina vuosina, jotta voidaan vastata Ukrainan sodanjälkeisen jälleenrakentamisen haasteisiin, sekä analysoimaan perusteellisesti taloudellisia ja sosiaalisia mahdollisuuksia, joita Ukrainan yhdentyminen sisämarkkinoihin tarjoaa. |
| --- | --- |

31.

| 32. | toteaa, että EU voi ottaa käyttöön asteittaisia toimia unionin säännöstön täytäntöönpanossa pitäen samalla kiinni jäsenyysvelvoitteista. Komitea korostaa, että kaikissa sotilaallisten hyökkäysten tapauksissa on pidettävä kiinni EU:n jäsenvaltioiden yhtenäisyydestä laajentumispolitiikan sääntönä. Komitea kehottaa tutkimaan muita tapoja, joilla EU:n ulkopuoliset maat voisivat liittyä Euroopan talous-, sosiaali- ja turvallisuusarkkitehtuuriin, mutta korostaa, että tällaisia kumppanuus- tai assosiaatiojärjestelyjä ei saisi pitää vaihtoehtona EU-jäsenyydelle. |
| --- | --- |

32.

Tuki kansalaisyhteiskunnan organisaatioille

| 33. | korostaa, että Euroopan talous- ja sosiaalikomitealla on EU:n ja Ukrainan kansalaisyhteiskunnan pitkäaikaisten kahdenvälisten yhteyksien ansiosta tärkeä rooli yhteydenpidossa ukrainalaisiin kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin ja kanavien pitämisessä avoimina niiden kanssa. Komitea korostaa vakiintuneiden mekanismien ja erityisesti EU:n ja Ukrainan kansalaisyhteiskuntafoorumin sekä EU:n ja Ukrainan assosiaatiosopimuksen nojalla perustettujen EU:n ja Ukrainan sisäisten neuvoa-antavien ryhmien saavutuksia ja kehottaa EU:ta tukemaan ukrainalaisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista EU:n kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden verkostoihin. |
| --- | --- |

33.

| 34. | tähdentää tarvetta ryhtyä kehittämään Ukrainan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden valmiuksia, jotta ne voisivat olla osallisina EU:hun yhdentymiseen tähtäävässä prosessissa sekä muokata ja seurata sitä. |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa tarvetta lisätä tukea Ukrainan kansalaisyhteiskunnalle, työnantajajärjestöt ja ammattiliitot mukaan luettuina, osoittamalla tähän tarkoitukseen erityisiä EU:n varoja, jotta ne voivat pysyä täysin toimintakykyisinä sota-aikana. Komitea varoittaa yrityksistä käyttää sotaa verukkeena toimille, joilla heikennetään työntekijöiden oikeuksien suojelua ja sosiaalista suojelua, sillä tämä pahentaisi sodan taloudellisia ja sosiaalisia haittavaikutuksia. |
| --- | --- |

35.

| 36. | painottaa sellaisten eurooppalaisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden roolia, jotka etsivät aktiivisesti rauhanturvaratkaisuja Ukrainan kriisissä ja käsittelevät kriisin sosiaalisia, humanitaarisia, taloudellisia ja poliittisia vaikutuksia, ja pitää tärkeänä, että niille annetaan kattavaa tukea ja apua erityisesti tätä varten perustetuista EU-rahoitteisista ohjelmista. |
| --- | --- |

36.

| 37. | antaa tunnustuksen EU:n jäsenvaltioiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden panokselle ukrainalaispakolaisten tukemisessa: niiden panos on suurempi kuin asiasta vastaavien viranomaisten antama apu. Komitea kehottaa jäsenvaltioita lisäämään näille organisaatioille annettavaa organisatorista ja taloudellista tukea tuntuvasti ja osoittamaan sitä myös EU-varoista. |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa ottamaan Ukrainasta paenneet nuoret mukaan EU:n yliopistovaihto-ohjelmiin ja korostaa eurooppalaisia arvoja kannattavien eurooppalaisten nuorten osallistumisen ja heidän valmiuksiensa kehittämisen tärkeyttä. Komitea kannustaa kumppanuusyhteistyöhön EU:n ja Ukrainan nuorisoneuvostojen välillä sekä vaihtoon EU:n ja Ukrainan nuorten kesken. Yhteistyön puitteissa voitaisiin järjestää muun muassa tapahtuma, jossa keskityttäisiin nuorisotoimintaan ja sen rooliin Ukrainan tulevassa jälleenrakentamisessa. |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa tukemaan elintarvikepankkeja, joilla on keskeinen rooli elintarvikelahjoituksiin liittyvien haasteiden voittamisessa ja esteiden ylittämisessä, sillä elintarvikeavusta on tullut kriittisen tärkeää Ukrainan väestön ja Ukrainasta tulleiden pakolaisten kiireellisiin tarpeisiin vastaamisessa. |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa tarvetta jatkaa kansainvälisen tuen antamista Ukrainan ja muiden maiden ympäristönsuojelujärjestöille ja toteaa, että konfliktilla on vakavia ympäristövaikutuksia. |
| --- | --- |

40.

| 41. | korostaa tarvetta lisätä tukea riippumattomille, laadukkaille tiedotusvälineille ja faktantarkistajille myös EU:n naapurustossa, koska ne ovat ratkaisevan tärkeitä propagandan ja disinformaation vastustuskyvyn kannalta. Komitea kehottaa EU:ta toteuttamaan vankan vastapropagandakampanjan erityisesti kolmansissa maissa Afrikassa ja Aasiassa disinformaatiosodan torjumiseksi. |
| --- | --- |

41.

| 42. | on erittäin huolissaan Venäjän riippumattoman kansalaisyhteiskunnan tilanteesta sekä tiedotusvälineistä ja toimittajista, jotka tarjoavat Venäjän kansalaisille vaihtoehtoisia tietolähteitä Venäjän propagandan torjumiseksi. Komitea kehottaa EU:ta tukemaan niitä kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ja yksityishenkilöitä, jotka haluavat jatkaa toimintaansa Venäjällä, ja myöntämään humanitaarisia viisumeja kansalaisyhteiskunnan aktivisteille, jotka haluavat lähteä maasta. Komitea toteaa, että monet venäläisorganisaatiot auttavat Venäjälle siirtyneitä ukrainalaisia pääsemään EU:hun tai Ukrainan länsiosiin ja että nämä organisaatiot tarvitsevat erityistukea, jotta ne voivat saada viisumeita ukrainalaispakolaisille, jotka haluavat lähteä Venäjältä. |
| --- | --- |

42.

| 43. | sitoutuu tiivistämään yhteistyötä ja vaihtoa Ukrainan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa sekä jatkamaan työtään EU:n Ukrainalle osoittaman solidaarisuuden ja anteliaisuuden jatkamisen puolesta ja on valmis tarjoamaan EU:n ja Ukrainan viranomaisille asiantuntemustaan työmarkkina- ja kansalaisvuoropuhelun vahvistamisesta. Tätä varten komitea järjestää Krakovassa 19. heinäkuuta tapahtuman Ukrainan ja EU:n kansalaisyhteiskunnan kanssa. |
| --- | --- |

43.

Bryssel 16. kesäkuuta 2022

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 290, 29.7.2022, s. 1.

1

(2)  UNHCR, 31. toukokuuta.

2

(3)  UNHCR, 23. toukokuuta.

3

(4)  UNHCR, 31. toukokuuta.

4

(5)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean päätöslauselma aiheesta ”Ukrainan sota ja sen taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristövaikutukset” (EUVL C 290, 29.7.2022, s. 1).

5

---

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 570. täysistunto – INTERACTIO, 15.6.2022–16.6.2022

| 23.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 365/7 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 365/7

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Euroopan huonekaluteollisuus – Muutos innovoivaksi, ympäristöä säästäväksi ja kiertotalousajattelun mukaiseksi toimialaksi elpymisen tuloksena”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 365/02)

| Esittelijä: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Rolf GEHRING |

Esittelijä:

Anastasis YIAPANIS

Yhteisesittelijä:

Rolf GEHRING

| Komitean täysistunnon päätös | 21.10.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava elin | neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI) |
| Hyväksyminen jaostossa | 13.5.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 15.6.2022 |
| Täysistunnon nro | 570 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 207/1/2 |

Komitean täysistunnon päätös

21.10.2021

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava elin

neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI)

Hyväksyminen jaostossa

13.5.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

15.6.2022

Täysistunnon nro

570

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

207/1/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopalla on erittäin dynaaminen huonekaluala, joka on hyvin monimuotoinen yritysten koon ja työprosessien ja myös suunnittelun osalta. Ala kattaa koko elinkaaren ja tarjoaa hyvät mahdollisuudet omaksua kestävän kehityksen periaatteet ja toteuttaa siirtyminen kohti kiertotalouden malleja. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Eurooppalaisten yritysten on noudatettava tiukkoja ympäristö-, tuote-, terveys- ja turvallisuusmääräyksiä, jotka luonnollisesti lisäävät toimintakustannuksia. Kansainvälistä kilpailua vääristävät ulkopuolisille kilpailijoille tarjottavat valtiontuet sekä erityisesti Aasiasta peräisin olevien taloudellisten toimijoiden soveltamat epäoikeudenmukaiset käytännöt markkinoille pääsemiseksi. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK korostaa, että asianmukainen tasapaino talouskasvun, kestävän kehityksen ja sosiaalisen hyvinvoinnin välillä on oikea tavoite EU:n huonekalualan tulevaisuutta ajatellen. Komitea katsoo, että yritykset tarvitsevat johdonmukaisen teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan lainsäädäntökehyksen, joka suojelee niiden etuja ja soveltuu vihreään ja digitaaliseen siirtymään. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kannattaa voimakkaasti sitä, että kaikissa tuontihuonekalutuotteissa noudatetaan tiukasti EU:n sääntöjä, myös kuluttajatiedotukseen liittyviä velvoitteita. ETSK peräänkuuluttaa lisäksi johdonmukaista EU:n lainsäädäntöä, jossa säädetään kaikkia tuotteita koskevista standardoiduista merkintämuodoista. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Koska teollisuus käyttää monia raaka-aineita, luotettava ja esteetön laadukkaiden resurssien saatavuus ja vakaat arvoketjut ovat ratkaisevan tärkeitä alalle. Lisäksi koska puun, joka on huonekaluteollisuuden tärkein raaka-aine, kysyntä kasvaa jatkuvasti, ETSK pitää erittäin tärkeänä laajentaa ja nykyaikaistaa metsäinfrastruktuuria ja sen kestäväpohjaisuutta sekä parantaa osaamista ja teknologioita. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK katsoo, että Euroopassa tuotettu puu on erittäin tärkeä voimavara, jota olisi käytettävä korkean lisäarvon tuotteiden valmistamiseen. Komitea katsoo, että raakapuumateriaalin vienti ei ole taloudellisesti järkevää, ja kehottaa ottamaan käyttöön kaupan suojatoimia, joilla suojellaan paikallisia huonekalujen tuottajia. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Komitea kehottaa niin ikään jäsenvaltioita lopettamaan tuet ja muut kannustimet puun polttamiselle energiaksi ja edistämään porrastetun käytön periaatetta. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kehottaa alentamaan tuotavien primääri- ja sekundääripuuraaka-aineiden tulleja tai poistamaan ne. Lisäksi komitea kehottaa poliittisia päättäjiä varmistamaan, että kauppasopimusten kestävyyskriteerit pannaan täytäntöön ja että tuontiin sisällytetään työntekijöiden työoloja ja -ehtoja, yhdistymisvapautta ja oikeudenmukaista kohtelua koskevat todentamiskriteerit. ETSK kehottaa ottamaan ihmisoikeudet osaksi huolellisuusvelvoitetta koskevia menettelyjä ja noudattamaan täysimääräisesti ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia koskevia ILO:n yleissopimuksia. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Huonekalualan on oltava osa uutta eurooppalaista Bauhaus-aloitetta (1) ja edistettävä osaltaan kestävän kehityksen mukaisten ja osallistavien tuotteiden luomista sellaista uutta elämäntapaa varten, jossa kestäväpohjaisuus on sopusoinnussa elintapojen kanssa. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Työmarkkinaosapuolten sopimus formaldehydin vähentämisestä paneelituotannossa on erinomainen esimerkki siitä, miten työmarkkinaosapuolten vapaaehtoiset sopimukset Euroopan tasolla voivat myös auttaa vähentämään terveysriskejä. Lisäksi komitea peräänkuuluttaa kestävän kehityksen mukaisia ja täysin kierrätettäviä pakkauksia ja kannattaa pakkauksista ja pakkausjätteistä 20. joulukuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/62/EY (2) tarkistamista. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK katsoo, että on siirryttävä nopeasti lineaarisesta materiaali- ja energiavirrasta kiertomalliin, jotta mahdollistetaan tuotteiden arvon hyödyntäminen ja varmistetaan talouskasvu ja työpaikkojen luominen. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Komitea pitää olennaisen tärkeänä, että huonekalujen tuottajat suunnittelevat tuotteensa siten, että mahdollistetaan arvon hyödyntäminen ja helpotetaan uudelleenkäyttöä, korjaamista, kunnostamista ja kierrätystä. Huonekalualan laajennettua tuottajan vastuuta koskevalla järjestelmällä voidaan lisätä uudelleenkäyttö- ja kierrätyskapasiteettia unionissa. Lisäksi komitea kehottaa kieltämään EU:n lainsäädännössä huonekalujen sijoittamisen kaatopaikoille, jotta voidaan lisätä arvokkaiden materiaalien hyödyntämistä ja uudelleenkäyttöä. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Ala tarvitsee ammattitaitoista työvoimaa, ja sen houkuttavuutta nuoremman sukupolven keskuudessa on lisättävä. Alan on pyrittävä jatkuvasti parantamaan työoloja ja luotava samalla koulutusvaihtoehtoja ja keskityttävä motivoimaan erittäin ammattitaitoisia ja digitaalialaan erikoistuneita asiantuntijoita siirtymään alalle. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Komitea kehottaa EU:n lainsäätäjiä tukemaan aktiivisesti kansainvälisiä aloitteita, joilla parannetaan kaikentyyppisen oppisopimuskoulutuksen laatua huonekalualalla. Oppisopimuskoulutettaville tarkoitettu tavoitteiltaan entistä kunnianhimoisempi Erasmus-ohjelma auttaisi siirtämään tehokkaammin eteenpäin eurooppalaisen huonekalutuotannon rikkaat ja monimuotoiset perinteet ja innovointipotentiaalin. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Koulutusohjelmia, elinikäisen oppimisen aloitteita ja ammatillista koulutusta on kehitettävä ottamalla työmarkkinaosapuolet, oppilaitokset ja muut asiaankuuluvat valtiovallasta riippumattomat organisaatiot aktiivisesti mukaan toimintaan. Työvoiman valmistaminen alan tuleviin haasteisiin on olennaisen tärkeää. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | ETSK kehottaa investoimaan osaamiseen, suunnitteluun, luovuuteen ja arvoketjun kehittämiseen sekä parantamaan huonekalujen tuottajien mahdollisuuksia osallistua tutkimuksen, kehitystyön ja innovoinnin rahoitusohjelmiin. Pk-yrityksille on osoitettava riittävät resurssit, jotta ne voivat analysoida liiketoimintansa kehittämistä kiertotalouden, innovatiivisuuden ja kestäväpohjaisuuden kannalta. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Komitea katsoo, että luomalla kysyntää käytetyille huonekaluille ja tukemalla käytettyjen huonekalujen kierrätys- tai uusiojalostusprosessiin osallistuvia voittoa tavoittelemattomia toimijoita voidaan vaikuttaa myönteisesti vihreän siirtymän tavoitteisiin. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | ETSK kehottaa myös luomaan eurooppalaisen foorumin, jossa mukana ovat yritykset, työmarkkinaosapuolet, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, tutkimuslaitokset, korkeakoulut ja muut asiaankuuluvat sidosryhmät ja joka edistää liiketoiminnan kehittämistä huonekalualalla. |
| --- | --- |

1.18

2.   Johdanto

| 2.1 | Euroopan uudessa teollisuusstrategiassa (3) keskitytään peruuttamattomaan ja asteittaiseen siirtymiseen kestäväpohjaiseen talousjärjestelmään, jossa ketään ei jätetä jälkeen, joka käsittää digitalisaation ja vihreän kehityksen ja jossa luodaan kumppanuuksia teollisuuden, työmarkkinaosapuolten, viranomaisten ja asiaankuuluvien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välille. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EU:lla on dynaaminen huonekaluala, joka on hyvin monimuotoinen yritysten koon ja työprosessien osalta. Se on yleisesti ottaen työvoimavaltainen ala, jonka arvoketjut ovat edelleen paikallisia tai alueellisia, ja alaa hallitsevat voimakkaasti pk- ja mikroyritykset. Ala työllistää noin miljoona työntekijää, ja sen osuus maailman huonekalujen kokonaistuotannosta on neljännes. (4) |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ala kattaa koko elinkaaren: raaka-aineet, jalostus, käyttö, huolto, uudelleenkäyttö, kierrätys ja biomassa energiantuotantoa varten. Se tarjoaa näin ollen hyvät mahdollisuudet omaksua kestävän kehityksen periaatteet ja toteuttaa siirtyminen kohti kiertotalouden malleja. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Covid-19-pandemia on koetellut ankarasti huonekalualaa, erityisesti rajatylittäviä arvoketjuja, joihin tavaroiden ja ihmisten vapaata liikkuvuutta koskeneilla monilla rajoituksilla on ollut vakavia vaikutuksia. Tämä on osoittanut yhdennettyjen ja hyvin toimivien sisämarkkinoiden merkityksen. |
| --- | --- |

2.4

3.   Kilpailukykyyn liittyviä näkökohtia

| 3.1 | Erilaiset kansalliset säännökset, standardit, sertifiointijärjestelmät ja merkintävaatimukset muodostavat esteen EU:n tuottajille ja aiheuttavat suhteettomia kustannuksia yrityksille. Standardoinnin ja EU:n laajuisten yhdenmukaistettujen sääntöjen avulla voidaan minimoida esteet ja tuoda varmuutta ja yhteisymmärrystä kaikille markkinatoimijoille. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Energian hintojen viimeaikainen nousu Euroopassa vaikuttaa kielteisesti alan kilpailukykyyn ja pahentaa resurssien saatavuusongelmaa ja raaka-aineiden hintojen nousua. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Sen lisäksi, että kilpailu kansainvälisillä markkinoilla kasvaa yleisesti, kolmansien maiden yritykset soveltavat toisinaan epäoikeudenmukaisia käytäntöjä päästäkseen markkinoille. Tämä koskee erityisesti Aasiasta peräisin olevia taloudellisia toimijoita, joita maiden hallitukset joissakin tapauksissa tukevat. Lisäksi eurooppalaisten yritysten on noudatettava tiukempia ympäristö-, tuote-, terveys- ja turvallisuusmääräyksiä, jotka luonnollisesti lisäävät toimintakustannuksia. EU:n ulkopuolisten maiden alhaiset ympäristönormit asettavat niin ikään aidosta puusta valmistetut eurooppalaiset huonekalutuotteet epäedulliseen asemaan. ETSK katsoo, että nämä näkökohdat vääristävät paikallisten yritysten kilpailukykyä näiden kilpaillessa globaaleilla markkinoilla. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Sisämarkkinoiden osalta ETSK kannattaa voimakkaasti sitä, että kaikissa tuontihuonekalutuotteissa noudatetaan tiukasti EU:n sääntöjä, myös kuluttajatiedotukseen liittyviä velvoitteita, kuten asianmukaisia kuluttajamerkintöjä. ETSK peräänkuuluttaa lisäksi johdonmukaista EU:n lainsäädäntöä, jossa edellytetään, että huonekalutuotteiden mukana on oltava tietoa standardoidussa merkintämuodossa, esimerkiksi alkuperämaa, käytetyt materiaalit, selkeät tiedot kaikista tuotteiden komponenteista, tuotteiden turvallisuus, kestävyys, käyttöä, puhdistusta ja huoltoa koskevat ohjeet, tuotetakuu jne. Tehostetuilla markkinavalvontatoimilla, joissa arvioidaan tuontihuonekalujen laatua, on varmistettava kuluttajatiedotus ja tasapuoliset toimintaedellytykset EU:n paikallisille tuottajille. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission sähköisiä tuotepasseja koskevaan aloitteeseen, joka on osa tulevaa kestäviä tuotteita koskevaa aloitetta. (5) Jos nämä välineet ovat hyvin suunniteltuja ja yhdenmukaistettuja, niillä voidaan edistää kiertotaloutta antamalla tuotteista tietoa arvoketjujen eri osissa ja muun muassa edistämällä kiertotalouden mukaista kysyntää ja tarjoamalla kuluttajille tarvittavaa tietoa tietopohjaisten valintojen tekemiseksi. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kolmansien maiden tuottajat kurovat umpeen teknologista etumatkaa, joten tämän EU:n kilpailuedun merkitys vähenee. Sen vuoksi tarvitaan uusia liiketoimintamalleja, joissa yhdistyvät kilpailukyky ja kestävä kehitys ja jotka mahdollistavat paikallisille tuottajille markkinoille pääsyn. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Ala on myös hyvin herkkä, kun ajatellaan teollis- ja tekijänoikeuksien suojelua, erityisesti koska laatu, innovointi ja suunnittelu ovat edelleen EU:n tärkeimmät kilpailuedut. Komitea katsoo, että yritykset tarvitsevat johdonmukaisen lainsäädäntökehyksen, joka suojelee niiden etuja ja soveltuu vihreään ja digitaaliseen siirtymään. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK korostaa, että asianmukainen tasapaino talouskasvun, kestävän kehityksen ja sosiaalisen hyvinvoinnin välillä on oikea tavoite erityisesti EU:n huonekalualan tulevaisuuden ja yleisesti talouden kannalta. |
| --- | --- |

3.8

4.   Raaka-aineiden saatavuus

| 4.1 | Huonekalualalla käytetään tuotantoprosessissa monia raaka-aineita (kuten puuta, ruokoa, nahkaa, metallia, muovia, tekstiilejä, lasia, vaahtoja jne.). Korkealaatuisten raaka-aineiden luotettava ja esteetön saatavuus on ratkaisevan tärkeää eurooppalaisille tuottajille, ja ETSK kehottaa vahvistamaan arvoketjuja, jotta teollisuus voi kukoistaa. ETSK kehottaa lisäksi ottamaan käyttöön asianmukaiset kuluttajamerkinnät Euroopan markkinoille tuleville muille kuin puumateriaaleille, jotta Euroopan huonekaluteollisuutta voidaan suojella kolmansista maista peräisin olevilta edullisilta ja usein kestävän kehityksen periaatteiden vastaisilta raaka-aineilta. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Puu on yksi helpoimmin saatavilla olevista ja luonnollisesti uusiutuvista raaka-aineista. Kysyntä kasvaa jatkuvasti, ja vastaavasti EU:n sääntöjen ja normien mukaisten raaka-aineiden hinta on nousussa ja aiheuttaa lisäpaineita. Jotta voidaan vastata puun kasvavaan kysyntään sisämarkkinoilla, on ratkaisevan tärkeää laajentaa ja nykyaikaistaa metsäinfrastruktuuria ja sen kestäväpohjaisuutta sekä parantaa puuntuottajien osaamista, teknologioita ja logistiikkaa. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Komitea ilmaisee huolensa teollisuuden tärkeimmän raaka-aineen saatavuuden yleisestä vähenemisestä ja hinnankorotuksista, jotka johtuvat tämän raaka-aineen monikäyttöisyydestä erityisesti uusiutuvan energian tuotannossa. ETSK katsoo, että huonekalu- ja puunjalostusteollisuus tuottavat lisäarvon ja työllisyyden osalta paljon enemmän hyötyjä kuin puun suora polttaminen, ja kehottaa jäsenvaltioita lopettamaan tuet ja muut kannustimet puun polttamiselle energian tuottamiseksi. Komitea toteaa jälleen, että ”[o]lisi edistettävä porrastetun käytön periaatetta (tuotteiden valmistaminen, uudelleenkäyttö, korjaaminen ja kierrätys, energiasisällön hyödyntäminen)” (6). ETSK ehdottaa myös, että tehostetaan eurooppalaisen puun käytön edistämistä sisämarkkinoilla lisäämällä aitojen puutuotteiden ja -huonekalujen näkyvyyttä ja käyttöä. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Kysyntäpuolta vääristävät lisäksi tuet, joita tarjotaan EU:n ulkopuolisille Euroopasta peräisin olevan puun ostajille. ETSK kehottaa ottamaan käyttöön kaupan suojatoimia, joilla suojellaan paikallisia huonekalujen tuottajia, ja on vakuuttunut siitä, ettei raakapuumateriaalin vienti ole taloudellisesti järkevää. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Puuntuonnin osalta on erittäin tärkeää, että EU:n kauppasopimuksilla edistetään EU:n ulkopuolisten primääripuuvarojen helppoa saatavuutta. ETSK kehottaa tässä yhteydessä alentamaan tuotavien primääri- ja sekundääripuuraaka-aineiden tulleja tai poistamaan ne. Lisäksi tietyistä maista peräisin olevan tuontipuutavaran sertifiointijärjestelmät eivät ole täysin tehokkaita. ETSK kehottaa poliittisia päättäjiä varmistamaan, että kauppasopimusten kestävyyskriteerit pannaan täytäntöön ja että tuontiin sisällytetään työntekijöiden työoloja ja -ehtoja, yhdistymisvapautta ja oikeudenmukaista kohtelua koskevat todentamiskriteerit. ETSK kehottaa ottamaan ihmisoikeudet osaksi huolellisuusvelvoitetta koskevia menettelyjä ja noudattamaan täysimääräisesti ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia koskevia ILO:n yleissopimuksia. Tämä loisi markkinoille tasapuoliset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

4.5

5.   Kestävyys ja vihreä siirtymä

| 5.1 | ETSK katsoo, että komission tiedonanto uudesta eurooppalaisesta Bauhaus-aloitteesta tarjoaa huonekaluteollisuudelle erinomaisen tilaisuuden edistää osaltaan kestävän kehityksen mukaisten ja osallistavien tuotteiden luomista sellaista uutta elämäntapaa varten, jossa kestäväpohjaisuus on sopusoinnussa elintapojen kanssa. Alan yleinen siirtymä kaikilta osin onnistuu vain, jos työntekijöiden ja heidän edustajiensa aktiivista osallistumista parannetaan. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Komitea panee merkille, että kuluttajat etsivät yhä enemmän ympäristöystävällisiä tuotteita, jotka on valmistettu säällisistä työoloista ja -ehdoista huolehtien. Lisäksi huonekaluala voi parantaa ympäristövaikutuksiaan valmistamalla kestäväpohjaisempia tuotteita ja käyttämällä kierrätettyjä materiaaleja tai kestävän kehityksen mukaista puuta (esimerkiksi tammi, mänty, akasia jne.) ja uusiopuuta. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | ETSK kehottaa luomaan johdonmukaisen eurooppalaisen lainsäädäntökehyksen, joka kieltäisi vaaralliset palonestoaineet kaikissa sisämarkkinoilla myytävissä tuotteissa. Vaaralliset aineet olisi lisäksi korvattava esimerkiksi vesipohjaisilla vaahdoilla, vaarattomammilla liimoilla tai aineilla, jotka sisältävät vähän haihtuvia orgaanisia yhdisteitä. Työmarkkinaosapuolten sopimus formaldehydin vähentämisestä paneelituotannossa on erinomainen esimerkki siitä, miten työmarkkinaosapuolten vapaaehtoiset sopimukset Euroopan tasolla voivat myös auttaa vähentämään vaarallisista aineista aiheutuvia terveysriskejä. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Komitea kannattaa myös kestävän kehityksen mukaisten ja täysin kierrätettävien pakkausten pakollisuutta ja kehottaa tarkistamaan pakkauksista ja pakkausjätteistä annettua direktiiviä 94/62/EY. ETSK katsoo niin ikään, että verokannustimilla voisi olla merkittävä rooli kestävän kehityksen hankkeiden edistämisessä. |
| --- | --- |

5.4

6.   Kiertotalous

| 6.1 | Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa (7) ja kiertotalouden toimintasuunnitelmassa (8) esitettyjen tavoitteiden mukaisesti EU:n talous osoittaa merkkejä kiertotalouden omaksumisesta ja kestävyysperiaatteiden mukaisiin uusiin talousmalleihin tähtäävien innovaatioiden edistämisestä. Talouskasvun irrottaminen resurssien käytöstä on ratkaisevan tärkeää ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Tietojen mukaan 80–90 prosenttia kiinteän yhdyskuntajätteen sisältämästä EU:n huonekalujätteestä poltetaan tai sijoitetaan kaatopaikoille. ETSK on erityisen huolissaan kuluttajille suunnatun tiedotuksen ja saatavilla olevien varaosien puutteesta, mikä kannustaa uusien huonekalujen ostamiseen kiertotalouden sijasta. Se, että EU:n lainsäädännössä kiellettäisiin huonekalujen sijoittaminen kaatopaikoille, lisäisi arvokkaiden materiaalien hyödyntämistä ja uudelleenkäyttöä. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Ainoa ratkaisu ilmastonmuutoksen torjuntaan ja maapallon luonnonvarojen ylihyödyntämiseen on nopea siirtyminen lineaarisesta materiaali- ja energiavirrasta kiertomalliin. Huonekalualalla sovellettavilla kiertotalouden malleilla kyetään mahdollistamaan tuotteiden arvon hyödyntäminen ja varmistamaan talouskasvu ja työpaikkojen luominen. ETSK korostaa, että huonekalut ja erityisesti aidot puutuotteet ovat keskeisessä asemassa hiilen varastoinnissa ja edistävät näin tehokkaasti ilmastonmuutoksen torjuntaa. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Komitean mielestä on olennaisen tärkeää, että huonekalujen tuottajat suunnittelevat tuotteensa siten, että mahdollistetaan arvon hyödyntäminen ja helpotetaan uudelleenkäyttöä, korjaamista, kunnostamista ja kierrätystä. Valmistusprosesseissa on keskityttävä resurssi- ja energiatehokkuuden edistämiseen ja tuotantokustannusten alentamiseen. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Huonekalualan laajennettua tuottajan vastuuta koskevalla järjestelmällä voidaan lisätä uudelleenkäyttö- ja kierrätyskapasiteettia unionissa ja kannustaa tuottajia ottamaan huomioon ympäristövaikutukset suunnitteluvaiheesta tuotteen käyttöiän päättymiseen. |
| --- | --- |

6.5

7.   Koulutus, digitalisaatio ja työolot ja -ehdot

| 7.1 | Hiljattain tehty tutkimus osoittaa, että useimmilla huonekalualan työntekijöillä ei ole korkea-asteen tutkintoa ja etteivät he ole perehtyneet kiertotalouden näkökohtiin (9). Ammattitaitoisen työvoiman tarve on kuitenkin suuri, ja alalla, jota koettelee työvoiman jatkuva ikääntyminen, on vaikeuksia houkutella nuorempia sukupolvia. Alan houkuttavuuden parantamiseksi on erittäin tärkeää parantaa jatkuvasti työoloja (työterveys ja -turvallisuus) ja jatkokoulutusvaihtoehtoja ja keskittyä motivoimaan erittäin ammattitaitoisia ja digitaalialaan erikoistuneita asiantuntijoita siirtymään huonekalualalle. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Työvoimakustannukset ovat EU:ssa jonkin verran korkeammat kuin muualla maailmassa, mutta tuottavuudessa ja innovoinnissa ollaan myös edellä muita alueita. ETSK on jo aiemmin todennut, että ”tuottavuuden lisäämiseksi ja kilpailuaseman ylläpitämiseksi ala tarvitsee työntekijöitä, joilla on koulutus tuoreimpaan osaamiseen ja viimeisimpiin tekniikoihin” (10). |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Komitea kehottaa EU:n lainsäätäjiä tukemaan aktiivisesti kansainvälisiä aloitteita, joilla parannetaan kaikentyyppisen oppisopimuskoulutuksen laatua huonekalualalla, kuten eurooppalaisen peruspätevyyden käsitettä (11). |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Ammatillista perus- ja jatkokoulutusta on kehitettävä taitojen ja uuden alakohtaisen osaamisen edistämiseksi. Tähän toimintaan on otettava mukaan työmarkkinaosapuolet, oppilaitokset ja muut asiaankuuluvat valtiovallasta riippumattomat organisaatiot. Huonekalualan työntekijöiden tulevaisuutta ovat huipputeknologiaan liittyvät ja osaamisintensiiviset työpaikat, jotka pohjautuvat vankkaan työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun ja työehtosopimuksiin säällisine palkkoineen ja työoloineen, jotka voivat houkutella nuorempia sukupolvia. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | Oppisopimuskoulutettaville tarkoitettu tavoitteiltaan entistä kunnianhimoisempi Erasmus-ohjelma auttaisi lisäksi siirtämään tehokkaammin eteenpäin eurooppalaisen huonekaluvalmistuksen rikkaat ja monimuotoiset perinteet ja innovointipotentiaalin ja auttaisi niin ikään parantamaan huonekalualan houkuttavuutta nuorten keskuudessa ja koko yhteiskunnassa. ETSK suosittaa lisäksi, että edistetään tutkintojen vastavuoroista tunnustamista tukevia validointijärjestelmiä. |
| --- | --- |

7.5

8.   Rahoitus ja investoinnit

| 8.1 | Eurooppalaisilla yrityksillä on oltava pääsy tutkimuksen, kehitystyön ja innovoinnin rahoitusohjelmiin, jotka voivat auttaa niitä laajentamaan toimintaansa, lisäämään tuottavuuttaan sekä omaksumaan kiertotalouden ja uusia teknologioita. Investointeja tarvitaan myös kiertotalouden kehien, tuotteiden elinkaaren, korjaamisen tai kunnostamisen sekä kierrätyskapasiteetin edistämiseen. Luomalla kysyntää käytetyille huonekaluille ja tukemalla käytettyjen huonekalujen kierrätys- tai uusiojalostusprosessiin osallistuvia voittoa tavoittelemattomia toimijoita voidaan lisäksi vaikuttaa myönteisesti vihreän siirtymän tavoitteisiin. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Rahoitusmahdollisuudet ovat edelleen yksi merkittävimmistä heikkouksista alalla, jota pk-yritykset hallitsevat. On erittäin tärkeää, että pk-yrityksillä on riittävät resurssit, jotta ne voivat analysoida liiketoimintansa kehittämistä kiertotalouden, innovatiivisuuden ja kestäväpohjaisuuden kannalta, ja niitä olisi tuettava siirtymäkauden verokannustimin ja alennetuin alv-kannoin kunnostettujen ja uudelleenvalmistettujen huonekalujen osalta. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Huonekalutuotteiden korkealuokkaisten ominaisuuksien – kuten suunnittelun, laadun, toimivuuden, kestävyyden ja ergonomian – avulla voidaan tasapainottaa matalapalkkaisten maiden tuottajilla olevaa hintaetua. Tämän lisäksi materiaalien käyttöä ja kehittyneitä teknologisia tuotantolaitoksia koskeva innovointi tarjoaa lisäedun kilpailukyvyn kannalta. Komitea kehottaakin investoimaan suunnitteluun, luovuuteen, osaamiseen ja arvoketjun kehittämiseen. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | ETSK kehottaa myös luomaan eurooppalaisen foorumin, joka edistää liiketoiminnan kehittämistä huonekalualalla ja arvioi ennalta uusien teknologioiden sosiaalisia vaikutuksia. Siihen olisi kuuluttava yrityksiä, työmarkkinaosapuolia, kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, tutkimuslaitoksia, korkeakouluja ja muita asiaankuuluvia sidosryhmiä, ja sen olisi tuettava alan kasvua samaan tapaan kuin Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumi (12), joka on erinomainen esimerkki tässä suhteessa. |
| --- | --- |

8.4

Bryssel 15. kesäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Uusi eurooppalainen Bauhaus – Kaunista, kestävää, yhdessä, COM(2021) 573 final.

1

(2)  EYVL L 365, 31.12.1994, s. 10.

2

(3)  Euroopan uusi teollisuusstrategia, COM(2020) 102 final.

3

(4)  Euroopan komissio – sisämarkkinat, teollisuus, yrittäjyys ja pk-yritystoiminta.

4

(5)  Kestäviä tuotteita koskeva aloite.

5

(6)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Entistä kilpailukykyisemmän eurooppalaisen puu- ja huonekaluteollisuuden mahdollisuudet ja haasteet” (oma-aloitteinen lausunto) (EUVL C 24, 28.1.2012, s. 18).

6

(7)  COM(2019) 640 final.

7

(8)  COM(2020) 98 final.

8

(9)  Innovation in the Furniture Industry in the era of circular economy.

9

(10)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Entistä kilpailukykyisemmän eurooppalaisen puu- ja huonekaluteollisuuden mahdollisuudet ja haasteet” (oma-aloitteinen lausunto) (EUVL C 24, 28.1.2012, s. 18).

10

(11)  European Furniture Professions -hanke.

11

(12)  Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumi.

12

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 570. täysistunto – INTERACTIO, 15.6.2022–16.6.2022

| 23.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 365/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 365/13

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”a) Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle digitaalisia oikeuksia ja periaatteita koskevan eurooppalaisen julistuksen laatimisesta digitaalista vuosikymmentä varten”

(COM(2022) 27 final)

ja

”b) Digitaaliset oikeudet ja periaatteet”

(valmisteleva lausunto)

(2022/C 365/03)

| Esittelijä: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Violeta JELIĆ |

Esittelijä:

Philip VON BROCKDORFF

Yhteisesittelijä:

Violeta JELIĆ

| Lausuntopyyntö | a) | Euroopan komissio, 2.5.2022 |
| --- | --- | --- |

Lausuntopyyntö

a)

Euroopan komissio, 2.5.2022

| b) | puheenjohtajavaltio Tšekki, 26.1.2022 |
| --- | --- |

b)

puheenjohtajavaltio Tšekki, 26.1.2022

Oikeusperusta

| a) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| --- | --- |

a)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

| b) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| --- | --- |

b)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

1.6.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

15.6.2022

Täysistunnon numero

570

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

181/0/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK viittaa ”Polku digitaaliselle vuosikymmenelle” -ohjelman sekä digitaalisia oikeuksia ja periaatteita koskevan julistuksen väliseen vahvaan yhteyteen. Edellisessä painotetaan määrällisiä tavoitteita ja jälkimmäisessä lähinnä laadullisia tavoitteita. ETSK katsoo, että molemmat ovat erittäin tärkeitä digitalisaation edistämisessä sekä yhteiskunnan että talouden kannalta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK katsoo, että julistuksella olisi edistettävä kestävää kehitystä kokonaisuudessaan. Digitalisaation onnistuminen tuo mukanaan joukon taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä hyötyjä, jotka ovat peräisin sen panoksesta kilpailukyvyn paranemiseen, vaurauteen, työllisyyteen, hyvinvointiin sekä siirtymiseen kiertotalouteen ja päästöttömään talouteen ja joita täydentää sen yhteiskunnalle mahdollisesti aiheuttamien ei-toivottujen riskien ehkäiseminen ja minimoiminen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK katsoo, että digitaalisiin taitoihin, digitaaliseen infrastruktuuriin, digitaaliseen liiketoimintaan ja digitaalisiin julkisiin palveluihin puuttuminen on ratkaisevan tärkeää Euroopan talouden elpymisen ja kasvun tukemiseksi samalla kun varmistetaan, että edistymistä tapahtuu perusoikeuksia kunnioittaen sekä ihmiskeskeisellä ja osallistavalla tavalla niin, että ketään ei jätetä jälkeen. ETSK suosittaa myös, että otetaan huomioon Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin päätelmät digitalisaatiosta. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Vaikka julistuksen on määrä toimia vankkana poliittisena sitoumuksena, se ei vaikuta nykyisiin laillisiin oikeuksiin. ETSK katsoo, että digitaaliset oikeudet perustuvat olemassa oleviin perusoikeuksiin ja että perusoikeudet myös määrittävät niitä, koska ne ovat osa EU:n arvoja ja periaatteita. Unionissa erilaisia oikeuksia ja vapauksia on samanaikaisesti rinnakkain, ja arvot myös asettavat rajoja toisilleen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Julistusluonnoksessa kuvattujen erilaisten periaatteiden ja oikeuksien välillä on päällekkäisyyksiä monessa suhteessa, ja tämä periaatteiden ja oikeuksien sekoitus vaikeuttaa sisällön olennaisen osan ymmärtämistä. Siksi on ehdottoman välttämätöntä edistää niiden käytännön merkityksen ymmärtämistä. Tämä koskee yrityksiä, työntekijöitä, kuluttajia ja yleensä kansalaisia. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EU:n perusoikeudet ja arvot ovat olennaisen tärkeitä sekä kansalaisten että yritysten kannalta. Julistuksessa olisikin tuotava esiin, että useimmilla yrityksillä ja erityisesti pk-yrityksillä on digitaaliseen maailmaan mukautumisessa enemmän tai vähemmän samanlaiset haasteet kuin kansalaisilla yleensä. ETSK muistuttaa myös haasteesta välttää digitaalinen kahtiajako julkisten ja yksityisten palvelujen saatavuudessa ikääntyvän väestön ja maaseudun väestön keskuudessa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK korostaa yhteenliitettävyyttä, osaamista ja turvallisuutta koskevien periaatteiden merkitystä, sillä ne ovat olennaisen tärkeitä kansalaisten ja yritysten sekä yleisen taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen kannalta. Venäjän ja Ukrainan välinen sota on tehnyt tämän entistä näkyvämmäksi, ja sota on myös vahvistanut tarvetta kehittää kansalaisten taitoja ja keinoja tunnistaa disinformaatio ja torjua se. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK korostaa, että on tärkeää mitata ja seurata digitaalista kehitystä, ja suosittaa, ettei välineitä tällä alalla pitäisi lisätä. Julistuksen tavoitteita on mitattava konkreettisilla indikaattoreilla ”Polku digitaaliselle vuosikymmenelle” -ohjelman puitteissa, ja vuotuinen digitaalisen vuosikymmenen tilaa koskeva kertomus on otettava huomioon eurooppalaisessa ohjausjaksossa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Sisämarkkinoiden toimivuudella ja oikeudenmukaisuudella on ratkaiseva rooli EU:n digitaalisessa kehityksessä. ETSK katsookin, että sisämarkkinoiden vapauksien ydintä on suojeltava kaikilta osin. Datan vapaa liikkuvuus ja omistajuus ovat yhä tärkeämpiä, koska kyse ei ole ainoastaan datan sisämarkkinoista sinänsä, vaan niillä on myös luontainen yhteys pääoma-, tavara- ja palvelumarkkinoihin. Julistuksessa olisi otettava huomioon myös innovointiin, teollis- ja tekijänoikeuksiin ja elinkeinovapauteen liittyvät periaatteet. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Sisämarkkinat ovat myös ponnahduslauta, jonka avulla EU voi laajentaa ulkoisten markkinoiden ja toimitusketjujen hyödyntämistä ja olla vaikutusvaltainen ja vahva globaali toimija. Julistusta olisi näin ollen tehtävä aktiivisesti tunnetuksi kansainvälisissä yhteyksissä hyödyntämällä monenlaisia välineitä työmarkkinaosapuolten monikansallisissa yrityksissä laatimista maailmanlaajuisista sopimuksista aina diplomaattisiin toimiin sekä innovointiyhteistyöhön, kauppa- ja investointisopimuksiin ja rahoitusehtoihin. |
| --- | --- |

1.10

2.   Johdanto

| 2.1 | Viimekertaisessa unionin tilaa käsitelleessä puheessa Euroopan komissio esitteli ”Polku digitaaliselle vuosikymmenelle” -ohjelman (1). Suunnitelman tavoitteena on kehittää digitaitoja, digitaalisia infrastruktuureja sekä yritysten ja julkisten palvelujen digitalisointia, jotta yhteiskunnan ja talouden digitalisaatio voidaan toteuttaa vuoteen 2030 mennessä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Samaan aikaan komissio viimeistelee ehdotusta Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisestä digitaalisia periaatteita koskevasta julistuksesta, jotta varmistettaisiin eurooppalaisten arvojen ja oikeuksien huomioon ottaminen digitaalisessa ympäristössä. Tämä antaa kaikille tilaisuuden hyötyä digitaaliteknologian tarjoamista mahdollisuuksista, kuten internetin yleisestä saatavuudesta, perusoikeuksia kunnioittavista algoritmeista riippumattomien kolmansien osapuolten suorittaman algoritmien säännöllisen tarkastuksen ansiosta sekä turvallisesta ja luotettavasta verkkoympäristöstä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Jotta voidaan varmistaa, että Eurooppa edistyy nopeasti digitaalisen vuosikymmenen tavoitteiden saavuttamisessa, ehdotettu hallintokehys sisältää seurantajärjestelmän, joka perustuu vahvistettuun digitaalitalouden ja -yhteiskunnan indeksiin (DESI-indeksi), ja digitaalisen vuosikymmenen tilaa koskeva kertomus mahdollistaa Euroopan digitalisaation tilan vuotuisen arvioinnin. Kertomuksessa i) kartoitetaan osa-alueita, joilla lisätoimet ovat tarpeen, ii) analysoidaan investointeja tai muita resursseja koskevia puutteita ja tuodaan esiin toimia, jotka ovat tarpeen EU:n digitaalisen suvereniteetin kasvattamiseksi, sekä iii) arvioidaan asiaankuuluvien sääntelyehdotusten täytäntöönpanoa ja EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla toteutettuja toimia. Kertomus tarjoaa myös tilaisuuden arvioida sitoutuneisuutta tulevassa julistuksessa esitettäviin digitaalisiin periaatteisiin. |
| --- | --- |

2.3

3.   Yleiset huomiot

| 3.1 | ETSK katsoo, että ”Polku digitaaliselle vuosikymmenelle” -ohjelma on tärkeä edistysaskel, jolla tuetaan digitalisaatiota EU:ssa, sillä siinä otetaan huomioon digitalisaation nopeutuvat kehityssuuntaukset ja kasvavat tarpeet, jotka myös pandemia on tuonut esiin. Tarve korjata Euroopan digitaalisten valmiuksien puutteita on edelleen keskeinen kysymys, samoin kuin tarve omaksua aiempaa yhtenäisempi lähestymistapa ja investoida laajamittaisiin digitaalisiin hankkeisiin digitalisaation tuomien etujen hyödyntämiseksi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK katsoo, että on olennaisen tärkeää kiinnittää huomiota digitaitoihin, digitaalisiin infrastruktuureihin sekä yritysten ja julkisten palvelujen digitalisointiin, jotta voidaan tukea Euroopan talouden elpymistä ja kasvua, mikä on puolestaan keskeistä tulojen, elintason ja työolojen ja -ehtojen parantamiseksi. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä EU:n ikääntyvään väestöön ja maaseutuväestöön, jotta varmistetaan, ettei heitä jätetä oman onnensa nojaan digitalisaation yhteydessä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Lisäksi onnistunut digitalisaatio asettaa Euroopan maailmanlaajuisten kehityssuuntausten eturintamaan, tukee sen kilpailukykyä ja helpottaa yleismaailmallisten standardien asettamista. Digitaaliteknologiat ovat lisäksi olennainen osatekijä, jotta EU kykenee saavuttamaan vihreän kehityksen ohjelmaansa sisältyvät kestävyystavoitteet. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio ja jäsenvaltiot tekevät tiivistä yhteistyötä digitaalisen vuosikymmenen tavoitteiden ja päämäärien saavuttamiseksi. Ensimmäisenä askeleena, heti kun päätös ”Polku digitaaliselle vuosikymmenelle” -ohjelman perustamisesta tulee voimaan, ne määrittelevät yhdessä kutakin tavoitetta koskevat tulevat kehityspolut EU:n tasolla. Näiden kehityspolkujen avulla voidaan arvioida edistymistä tavoitteiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK toteaa, että on jäsenvaltioiden vastuulla sisällyttää kansalliset kehityspolut digitaalisiin strategisiin etenemissuunnitelmiin yhdessä muiden nykyisten tai suunniteltujen toimintapolitiikkojen tai välineiden kanssa, joita jäsenvaltiot aikovat käyttää. Kaikki digitaalisen vuosikymmenen tavoitteet eivät tietenkään edellytä samanlaisia toimia kaikissa jäsenvaltioissa, joista eräät ovat itse asiassa jo edistyneet huomattavasti. Lisäksi useat tavoitteet edellyttävät kohdennettuja toimia eräissä jäsenvaltioissa. ETSK toteaa, että jäsenvaltioiden mahdollinen panos EU:n tasolla asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen vaihtelee joissakin tapauksissa huomattavasti, mikä on myös otettava huomioon. Tässä yhteydessä ETSK kehottaa laatimaan konkreettisia keskeisiä suorituskykyindikaattoreita kansallisella tasolla, jotta voidaan seurata edistymistä ja varmistaa tavoitteiden saavuttaminen. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK odottaa, että nämä huomiot sisällytetään digitaalisen vuosikymmenen tilaa koskevaan komission vuotuiseen edistymiskertomukseen. Komitea suhtautuu tältä osin myönteisesti sitoumukseen, jonka mukaan viiden kuukauden kuluessa kertomuksen julkaisemisesta komissio ja jäsenvaltiot tekevät tiivistä yhteistyötä kartoittaakseen alat, joilla edistyminen on riittämätöntä, ja sopivat toimenpiteistä, joilla varmistetaan tavoitteiden saavuttaminen. Tässäkin yhteydessä on jäsenvaltioiden tehtävänä mukauttaa kansallisia strategisia etenemissuunnitelmiaan ottaakseen huomioon kertomuksessa esitetyt suositukset. On ratkaisevan tärkeää, että ne sitoutuvat toteuttamaan korjaavia toimia ja/tai toteuttamaan esimerkiksi monikansallisia hankkeita. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK suhtautuu myönteisesti myös kaikkiin ehdotettuihin päätöksentekovälineisiin, joiden avulla varmistetaan, että jäsenvaltioiden toteuttamat toimenpiteet ovat riittäviä digitaalisen vuosikymmenen tavoitteiden saavuttamiseen tähtäävän edistymisen aikaansaamiseksi. Nämä välineet, joihin kuuluvat vertaisarviointi, komission suositukset, mahdolliset EU-tason lisätoimet ja kohdennettu vuoropuhelu, vaikuttavat erittäin lupaavilta tehokkuuden osalta – luonnollisesti olettaen, että kaikkia suosituksia noudatetaan. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Raportoinnin osalta ETSK korostaa tarvetta yhdistää digitaalisen vuosikymmenen tavoitteet eurooppalaiseen ohjausjaksoon. Digitaaliset näkökohdat eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä ja digitalisaation edistymisen seuranta EU:ssa ovat ratkaisevan tärkeitä kysymyksiä, ja ETSK kannattaa ehdotusta, jonka mukaan vuotuista digitaalisen vuosikymmenen tilaa käsittelevää kertomusta olisi hyödynnettävä eurooppalaisessa ohjausjaksossa. Julistuksen tavoitteiden saavuttamista olisi seurattava konkreettisilla indikaattoreilla, joilla mitataan esimerkiksi edistymistä ammatillisessa digitaalisessa osaamisessa ja kyvyssä tunnistaa verkossa saatavilla olevaa väärää tietoa sekä digitaalisen kuilun kaventumista ja tukea henkilöille, joilla ei ole mahdollisuutta käyttää verkkopalveluja. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon myös elpymis- ja palautumistukivälineeseen liittyvät näkökohdat. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK toistaa asiaan liittyvässä lausunnossaan esittämänsä myönteisen kannan monikansallisiin hankkeisiin, jotka ovat EU:n digitalisaatiotavoitteita tukevia laajamittaisia hankkeita. Komitea pitää tarkoituksenmukaisena lähestymistapaa, jossa kanavoidaan koordinoidut investoinnit, joihin osallistuu vähintään kolme jäsenvaltiota ja tarvittaessa muita julkisia sidosryhmiä tai kaikki kansalaisyhteiskunnan sidosryhmät (2). |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Tällaisilla hankkeilla tuetaan EU:n talouden tuottavuutta ja häiriönsietokykyä, ja sen vuoksi on tarpeen antaa selkeät suuntaviivat siitä, miten varoja voidaan asettaa monikansallisten hankkeiden saataville. Mahdollisiin rahoituslähteisiin kuuluu EU:n ja jäsenvaltioiden rahoituksen yhdistelmä. EU:n lähteisiin kuuluvat elpymis- ja palautumistukiväline, Digitaalinen Eurooppa -ohjelma, Verkkojen Eurooppa -väline, InvestEU-ohjelma, Horisontti Eurooppa -puiteohjelma sekä Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto. Jäsenvaltioita kannustetaan kuitenkin voimakkaasti osallistumaan monikansallisiin hankkeisiin, joita ETSK pitää olennaisen tärkeinä Euroopan digitalisaatiokehityksen tehostamiseksi ja koordinoimiseksi. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK katsoo, että monikansallisten hankkeiden toteutettavuutta on arvioitava säännöllisesti, ja suhtautuu myönteisesti ehdotukseen, jonka mukaan komissio neuvoo ja antaa tarvittaessa asiaankuuluvaa ohjausta monikansallisten hankkeiden toteuttamisen tukemiseksi. |
| --- | --- |

3.11

4.   Erityiset huomiot

| 4.1 | Komission ehdotukset muodostavat perustan ja tarjoavat perusteet, jotta Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio laativat ja allekirjoittavat yhteisen julistuksen. Julistus, jossa kootaan yhteen erilaisia digitalisaatioon liittyviä periaatteita, tarjoaisi ETSK:n mukaan hyödyllisen viitekehyksen digitaalisen kompassin ja ”Polku digitaaliselle vuosikymmenelle” -ohjelman täytäntöönpanossa. Parhaassa tapauksessa julistus vahvistaisi kansalaisten ja yritysten luottamusta. Tämä edellyttää selkeää ja helposti ymmärrettävää tekstiä ja viestintää. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Vaikka julistus on luonteeltaan poliittinen eikä sellaisenaan oikeudellisesti sitova, se toimisi vahvana viitekehyksenä ja ohjenuorana tuleville poliittisille toimille. Kuten tiedonannossa todetaan, julistus ei vaikuta nykyisiin laillisiin oikeuksiin. Näin ollen julistukseen perustuvissa muissa toimenpiteissä on otettava asianmukaisesti huomioon voimassa olevat säädökset ja muut välineet. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | On myös tärkeää tehostaa monenlaisia eri välineitä ja toimenpiteitä, joilla edistetään julistuksen täytäntöönpanoa. On esimerkiksi ehdottoman välttämätöntä lisätä tietoisuutta periaatteiden käytännön merkityksestä ja edistettävä niiden ymmärtämistä. Tämä koskee yrityksiä, työntekijöitä, kuluttajia ja yleensä kansalaisia. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | On järkevää hyödyntää olemassa olevia mekanismeja, jotta voidaan seurata, miten periaatteita sovelletaan ja on jo sovellettu käytännössä. Ehdotettu ”Polku digitaaliselle vuosikymmenelle” -ohjelman hallintomekanismi yleisine tavoitteineen on tässä yhteydessä mitä tarkoituksenmukaisin. Lisäksi on hyödyllistä seurata kansalaisten näkemysten kehittymistä Eurobarometri-kyselyjen avulla. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Useissa aiemmissa lausunnoissaan ETSK on korostanut olevan tärkeää, että digitalisaatio tapahtuu ihmiskeskeisellä, osallistavalla ja kestäväpohjaisella tavalla, ja julistus tarjoaisi keskeisen viitekehyksen tätä tavoitetta ajatellen. Vastaavat tavoitteet on sisällytetty myös ”Polku digitaaliselle vuosikymmenelle” -ohjelmaan, ja ETSK katsoo, että ne tarjoavat laadullisen kehyksen tässä tarkastellun asiakirjan ja digitaalisen kompassin määrällisille tavoitteille (3). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Julistusluonnoksessa kuvatut erilaiset periaatteet ja oikeudet ovat monessa suhteessa päällekkäisiä, ja kukin niistä käsittää erilaisia näkökohtia, joista osa on melko yksityiskohtaisia. Tämä vaikeuttaa olennaisen sisällön ymmärtämistä. Periaatteiden ja oikeuksien sekoitus hämärtää sisältöä entisestään. Alkuperäiset digitaaliset periaatteet, jotka komissio julkisti kuulemista varten, olivat selkeämpiä ja helpommin ymmärrettäviä ja muodostivat näin suotuisamman lähestymistavan, ja samalla voitiin hyödyntää kuulemisesta saatua hyödyllistä tietoa. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK katsoo, että digitaaliset oikeudet ovat peräisin olemassa olevista perusoikeuksista ja että perusoikeudet määrittävät niitä. Ne ovat osa EU:n arvoja ja periaatteita ja muodostavat monikerroksisen ja moniulotteisen kokonaisuuden, jossa erilaiset oikeudet ja vapaudet kohtaavat ja jossa arvot myös asettavat rajoja ja varmistavat asianmukaisen tasapainon. Tämä koskee esimerkiksi sananvapauden ja syrjimättömyyden periaatteita, kun ajatellaan vihapuhetta, joka on yleistyvä ilmiö verkkomaailmassa. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK katsoo, että digitaalisten periaatteiden olisi edistettävä kestävää kehitystä kokonaisuudessaan. Julistusluonnokseen sisältyvä kestävän kehityksen periaate näyttää kuitenkin viittaavan ensisijaisesti ekologiseen kestävyyteen, kun taas viisi muuta periaatetta liittyy pääasiassa sosiaaliseen kestävyyteen. ETSK katsoo, että kestävä kehitys olisi otettava huomioon digitaaliteknologian kehittämisessä ja käytössä kahdella tavalla, eli minimoimalla teknologioiden haitalliset vaikutukset ja maksimoimalla niiden myönteiset vaikutukset talouteen ja yhteiskuntaan. Digitalisaation onnistuminen tarkoittaa näin ollen yhdistelmää taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä hyötyjä, jotka ovat peräisin sen antamasta panoksesta paremman kilpailukyvyn, vaurauden, työpaikkojen ja hyvinvoinnin luomiseen ja siirtymiseen kohti päästötöntä kiertotaloutta. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EU:n perusoikeudet ja arvot ovat ratkaisevan tärkeitä sekä kansalaisten että yritysten kannalta. Suurin osa hankkeeseen sisältyvistä näkökohdista on merkityksellisiä paitsi yleensä kansalaisille myös yrittäjille, yhteisötalouden yritykset mukaan lukien, ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille. Julistuksessa olisikin tuotava esiin, että useimmilla yrityksillä ja erityisesti pk-yrityksillä on digitaaliseen maailmaan mukautumisessa enemmän tai vähemmän samanlaiset haasteet kuin kansalaisilla yleensä. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK katsoo, että olisi myös kiinnitettävä enemmän huomiota digitalisaation hyötyjen, kuten taloudellisen vaurauden, vahvistamiseen. Tämä korostaa yhteenliitettävyyteen, osaamiseen ja turvallisuuteen liittyvien periaatteiden merkitystä, koska ne ovat olennaisen tärkeitä sosioekonomisen kehityksen kannalta. Julistusluonnoksessa ehdotettujen periaatteiden lisäksi innovointiin, teollis- ja tekijänoikeuksiin ja elinkeinovapauteen liittyvät periaatteet ovat erittäin tärkeitä digitaalimaailman yrityksille, ja ne olisi tunnustettava julistuksessa. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Venäjän ja Ukrainan välinen sota on tuonut esiin asianmukaisesti toimivien digitaalisten yhteyksien ja kyberturvallisuuden merkityksen yhteiskunnan kaikilla tasoilla ja sektoreilla samoin kuin kansainvälisissä yhteyksissä. Se on myös lisännyt tarvetta kehittää kansalaisten taitoja ja keinoja tunnistaa ja torjua disinformaatio. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | ETSK on jo korostanut digitaalisen suvereniteetin merkitystä Euroopan taloudellisen, sosiaalisen ja ympäristöön liittyvän kehityksen keskeisenä pilarina sekä sitä, että digitaalisen suvereniteetin on perustuttava maailmanlaajuiseen kilpailukykyyn ja jäsenvaltioiden väliseen tiiviiseen yhteistyöhön. Tämä on olennainen edellytys sille, että EU:sta voi tulla vertailukohta kansainvälisellä näyttämöllä myös digitaaliteknologioiden luotettavuutta ajatellen. EU:n kansalaisten datan säilyttämisen osalta ETSK korostaa erityisesti tarvetta saattaa päätökseen eurooppalainen Gaia X -pilvihanke, mikä parantaisi eurooppalaisen väestön luottamusta ja edistäisi siten datan liikkuvuutta (4). |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Toimivilla ja oikeudenmukaisilla sisämarkkinoilla on ratkaiseva rooli EU:n digitaalisessa kehityksessä. ETSK katsookin, että sisämarkkinoiden vapauksien ydintä on suojeltava kaikilta osin. Datan vapaa liikkuvuus ja omistajuus ovat yhä tärkeämpiä, koska kyse ei ole ainoastaan datan sisämarkkinoista sinänsä, vaan niillä on myös luontainen yhteys pääoma-, tavara- ja palvelumarkkinoihin. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Sisämarkkinat ovat myös lähtökohta ja ponnahduslauta, jonka avulla EU voi laajentaa ulkoisten markkinoiden ja toimitusketjujen hyödyntämistä ja toimia vaikutusvaltaisena ja vahvana globaalina toimijana. Julistusta olisi näin ollen tehtävä aktiivisesti tunnetuksi kansainvälisissä yhteyksissä. Vaikka arvoja ei voi ”viedä”, EU:lla on mahdollisuus vaikuttaa maailmanlaajuisesti hyödyntämällä monenlaisia välineitä työmarkkinaosapuolten laatimista, monikansallisia yrityksiä koskevista maailmanlaajuisista sopimuksista aina diplomaattisiin toimiin, innovointiyhteistyöhön, kauppa- ja investointisopimuksiin sekä rahoitusehtoihin. Tämä pätee sekä kahdenvälisiin että monenvälisiin ulkosuhteisiin. |
| --- | --- |

4.14

Bryssel 15. kesäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 574 final.

1

(2)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi vuoteen 2030 ulottuvan ’Polku digitaaliselle vuosikymmenelle’ -ohjelman perustamisesta” (EUVL C 194, 12.5.2022, s. 87).

2

(3)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi vuoteen 2030 ulottuvan ’Polku digitaaliselle vuosikymmenelle’ -ohjelman perustamisesta” (EUVL C 194, 12.5.2022, s. 87).

3

(4)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi vuoteen 2030 ulottuvan ’Polku digitaaliselle vuosikymmenelle’ -ohjelman perustamisesta” (EUVL C 194, 12.5.2022, s. 87).

4

---

| 23.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 365/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 365/18

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi datan oikeudenmukaista saatavuutta ja käyttöä koskevista yhdenmukaisista säännöistä (datasäädös)”

(COM(2022) 68 final – 2022/0047 (COD))

(2022/C 365/04)

| Esittelijä: | Marinel Dănuț MURESAN |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Maurizio MENSI |

Esittelijä:

Marinel Dănuț MURESAN

Yhteisesittelijä:

Maurizio MENSI

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 23.3.2022 |
| --- | --- |
| | neuvosto, 29.3.2022 |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla |
| Vastaava jaosto | sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 1.6.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 15.6.2022 |
| Täysistunnon nro | 570 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 184/0/2 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 23.3.2022

neuvosto, 29.3.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla

Vastaava jaosto

sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

1.6.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

15.6.2022

Täysistunnon nro

570

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

184/0/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti datasäädökseen ja korostaa, että se on pantava täytäntöön syrjimättä henkilöitä, joilla on vaikeuksia internetiin tai dataan pääsyssä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK katsoo, että henkilötietojen, digitaalisen identiteetin ja yksityisyyden suojaa olisi pidettävä perustavanlaatuisena osana datahallintoa, ja ne liittyvät suoraan ihmisarvon ja perusoikeuksien kunnioittamiseen. Sen vuoksi toimitusketjujen eri toimintojen jäljitettävyys, yhteentoimivuus ja multimodaalisuus ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa selkeä synergia vihreän kehityksen ohjelman indikaattoreiden ja kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK katsoo, että on tärkeää taata turvallisuus- ja eettisten normien noudattaminen, datan käyttökelpoisuuden moninaiset ja riittävät edellytykset, kyberturvallisuusmenettelyt ja tietojen asianmukainen tallentaminen EU:n alueella olettaen, että yksilöiden tulisi voida valvoa tuottamaansa dataa strategisen ja teknologisen riippumattomuuden tavoitteiden mukaisesti. Koska tämän valtavan datamäärän hallinnointi kuluttaa huomattavan määrän energiaa, komitea suosittaa, että säädökseen sisällytetään vaatimus, jonka mukaan datan tallentamisesta vastaavien tahojen on käytettävä pääasiassa uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK katsoo, että on merkityksellistä ja tärkeää varmistaa terve kilpailu sekä kustannusten ja lisäarvon oikeudenmukainen jakautuminen datan toimitusketjussa, joka käsittää kaikki toimijat. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK huomauttaa, että kansalaisten oikeuksien suojelu on EU:n sosiaalisen järjestelmän perusta ja että taloudellinen kilpailukyky on taattava seuraavien seikkojen avulla: yksityisyyden ja turvallisuuden korkea taso, turvallisuus- ja eettisten normien kunnioittaminen, datan käyttökelpoisuutta koskevat moninaiset ja riittävät ehdot, kyberturvallisuuskäytännöt ja datan asianmukainen tallentaminen EU:n data-avaruuksiin ja sertifioituihin paikkoihin. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK ehdottaa, että ehdotetun asetuksen soveltamisalaa laajennetaan, jotta se kattaisi kaikki fyysiset tuotteet, jotka saavat, tuottavat tai keräävät dataa suorituskyvystään, käytöstään tai ympäristöstään ja jotka pystyvät välittämään tämän datan yleisesti saatavilla olevan sähköisen viestintäpalvelun kautta. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo, että käyttäjillä ja datan vastaanottajilla olisi oltava esteetön pääsy dataan, joka on olennaista verkkoon liitettyjen tuotteiden ja niihin liittyvien palvelujen toiminnan, korjaamisen tai ylläpidon kannalta. Tämä kattaisi kaiken raaka- ja metadatan, mutta myös muut merkitykselliset käsitellyn, jalostetun tai yhdistetyn datan joukot. |
| --- | --- |

1.7

2.   Taustaa

| 2.1 | Euroopan komissio ehdottaa, että otetaan käyttöön datasäädös, jolla pyritään varmistamaan datasta saadun arvon oikeudenmukainen jakaminen sekä datan entistä parempi ja tehokkaampi käyttö ja saatavuus. Datan saatavuuden ja käytön sääntely on keskeinen edellytys digitaalisen aikakauden tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiselle. Lisäksi ehdotuksessa hahmotellaan, miten sovelletaan asiaankuuluvia oikeuksia, parannetaan kuluttajien ja yritysten mahdollisuuksia käyttää dataa ja varmistetaan tarvittaessa datan saatavuus julkisille laitoksille. Datasäädöksen tavoitteena on hyödyntää verkkoon liitettyjen esineiden tuottaman datan arvoa Euroopassa poistamalla datan saatavuuden esteitä sekä yksityisen että julkisen sektorin tahoilta samalla kun säilytetään kannustimet investoida datan tuottamiseen varmistamalla datan tasapainoinen hallinta niille, jotka dataa luovat. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ehdotus on komission datastrategian viimeinen horisontaalinen osatekijä, ja siihen on sisällytetty EU:n yleinen digitaalipolitiikkaa koskeva säännöstö, mukaan lukien yleinen tietosuoja-asetus, PSI-direktiivi (julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä annettu direktiivi), asetus tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja meneillään olevat neuvottelut tekoälysäädöksestä, sähköisen viestinnän tietosuoja-asetuksesta ja digitaalisia palveluja koskevasta säädöksestä. Lisäksi sen tavoitteena on luoda entistä oikeudenmukaisempi arvonjako puuttumalla tilanteisiin, joissa dataa käyttävät yksinomaan muutamat toimijat. ETSK suosittaa, että vahvistetaan nykyistä selkeämpi datan käyttäjien ja dataluokkien määritelmä ja että käyttäjien oikeudet turvataan. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ehdotuksen tarkoituksena on varmistaa oikeudenmukaisuus digitaalisessa ympäristössä antamalla kuluttajille ja yrityksille mahdollisuus valvoa paremmin omaa dataansa ja tekemällä selväksi, kenellä voi olla pääsy dataan ja millä ehdoilla. Lisäksi ehdotuksella on tarkoitus edistää kilpailukykyisiä datamarkkinoita vapauttamalla runsaasti teollista dataa, avata mahdollisuuksia datavetoiselle innovoinnille ja parantaa datan saatavuutta kaikille. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Ehdotuksessa mainittuja tavoitteita ovat pilvi- ja reunapalvelujen välisen selkeän ja tehokkaan synergian helpottaminen; suojatoimet, joilla estetään pilvipalvelujen tarjoajia siirtämästä dataa laittomasti ja ilmoittamatta; sekä yhteentoimivuusstandardien kehittäminen eri sektorien välillä uudelleenkäytettävää dataa varten. Ehdotuksen toinen päätavoite on kasvattaa datan ja datankäsittelyn tuottamaa tietokantojen lisäarvoa sekä motivoida eri toimijoita osallistumaan datatalouden kehittämisen tukemiseen. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Ehdotuksella on kauaskantoiset vaikutukset kansalaisiin, yrityksiin ja viranomaisiin sekä EU:ssa että sen ulkopuolella, ja se voisi muuttaa dataa koskevaa EU:n sääntelykehystä perinpohjaisesti. Ehdotuksen tavoitteena on lisätä avoimuutta ja oikeusvarmuutta tiettyjen tuotteiden tai palvelujen käytön tuloksena tuotetun datan jakamisessa sekä ottaa käyttöön sääntöjä, joilla varmistetaan datan yhteiskäyttöä koskevien sopimusten oikeudenmukaisuus. Ehdotuksella luodaan ennakoitava ja asianmukainen kehys yritysten ja kuluttajien väliselle ja yritysten väliselle datan yhteiskäytölle ja vahvistetaan datan haltijoiden oikeudelliset velvoitteet datan saataville asettamisessa. Siinä säädetään datan saatavuutta ja käyttöä koskevista kohtuuttomista ehdoista markkinoilla olevien toimijoiden välillä. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Datasäädöksessä käsitellään johdonmukaisesti kysymyksiä muuta dataa kuin henkilötietoja koskevista suojatoimista kansainvälisissä yhteyksissä ja yhteentoimivuudesta ja samalla vähennetään erilaisia esteitä datan käytölle ja uudelleenkäytölle. |
| --- | --- |

2.6

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti datasäädökseen ja kannattaa sitä, sillä siinä selvennetään, kuka voi luoda arvoa datasta ja millä edellytyksillä, ja siinä varmistetaan oikeudenmukaisuus datan arvon jakamisessa datatalouden toimijoiden kesken ja niiden sopimuksissa kunnioittaen samalla datatuotteisiin ja -palveluihin investoivien yritysten ja yksityishenkilöiden oikeutettuja etuja. Lisäksi uusilla säännöillä lisätään kuluttajien ja yritysten mahdollisuuksia vaikuttaa siihen, mitä näiden verkkoon liitettyjen tuotteiden tuottamalla datalla voidaan tehdä. Datavetoisten teknologioiden kehitys on viime vuosina nopeutunut. Näitä teknologioita käytetään monilla talouden aloilla, ja niillä varmistetaan ja organisoidaan näin mukautettu ja asianmukainen pääsy dataan. Tietokantojen avulla luotavan lisäarvon ohella ehdotettu datasäädös on tärkeä, jotta voidaan varmistaa innovatiivinen ja eettinen talouskasvu, joka kykenee luomaan mahdollisuuksia kaikille. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Nykyisin monilla pk-yrityksillä ei ole pääsyä käsiksi dataan, jonka tuottamiseen ne ovat osallistuneet käyttäessään omistamiaan, vuokraamiaan tai liisaamiaan esineiden internetin laitteita tai niihin liittyviä palveluja. Innovatiiviset pk-yritykset ja startup-yritykset eivät myöskään luo lisäarvoa esineiden internetin laitteiden käyttäjille uusien tuotteiden ja täydentävien palvelujen muodossa, koska ne eivät voi saada haltuunsa näiden laitteiden tuottamaa dataa. Tämä heikentää digitaalisten sisämarkkinoiden toimivuutta. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Lainsäädäntöehdotuksella pyritään maksimoimaan datan arvo taloudessa varmistamalla, että laajempi joukko sidosryhmiä saa oman datansa hallintaansa ja että innovatiiviseen käyttöön on saatavilla enemmän dataa. Säädösehdotuksessa tarkastellaan näin ollen erilaisia innovatiivisia välineitä datankäsittelypalvelujen siirtämiseksi takaisin Eurooppaan ja muutetaan syvällisesti nykyisiä valtarakenteita, jotka suosivat suuria vakiintuneita data-alan toimijoita pienempien eurooppalaisten toimijoiden kustannuksella. Ehdotuksen tavoitteena on kääntää viimeaikaisia markkinasuuntauksia, jotka ovat johtaneet internet-talouden vahvistumiseen ja synnyttäneet datamonopoleja useilla eri aloilla, kuten terveydenhuollossa ja autoteollisuudessa. Tähän datan jatkuvaan lisääntymiseen on kiinnitettävä huomiota ja datan käytön yleisesti epäoikeudenmukaisia ehtoja on säänneltävä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Ehdotuksella parannetaan edellytyksiä, joilla yritykset ja kuluttajat voivat käyttää pilvi- ja reunapalveluja EU:ssa, sillä niillä helpotetaan datan ja sovellusten siirtämistä palveluntarjoajalta toiselle ilman että tästä aiheutuu kustannuksia. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK katsoo, että datatalouden ja datahallinnon vahvistamiseksi tarvitaan lisätoimia. Datatalouden vahvistaminen ja kehittäminen edellyttää erityisesti dataosaamisen lisäämistä ja tukemista, jotta ihmiset ja yritykset ovat hyvin perillä asiasta ja motivoituneita asettamaan oman datansa saataville ja antamaan pääsyn dataan asiaa koskevien oikeudellisten sääntöjen mukaisesti. Tämä on perusta kestävyysperiaatteiden mukaiselle datayhteiskunnalle, jossa kunnioitetaan perusoikeuksia, työntekijöiden oikeuksia, demokratian sääntöjä sekä avoimia ja osallistavia oikeuksia. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK suhtautuu myönteisesti säännökseen, joka koskee pk-yrityksiä, jotka on nyt suojattu kohtuuttomilta sopimusehdoilta sellaisten yksipuolisesti määrättyjen sopimusehtojen luettelon ansiosta, joiden katsotaan tai oletetaan olevan kohtuuttomia. Lausekkeet, jotka eivät läpäise tätä ”kohtuuttomuustestiä”, eivät sido pk-yrityksiä. Tältä osin komissio laatii ja suosittaa ei-sitovia mallisopimusehtoja, jotka auttavat pk-yrityksiä neuvottelemaan oikeudenmukaisemmista ja tasapainoisemmista datan jakamista koskevista sopimuksista huomattavasti vahvemmassa neuvotteluasemassa olevien yritysten kanssa. EU:n ja jäsenvaltioiden olisi kiinnitettävä enemmän huomiota eurooppalaisten yritysten, erityisesti pk-yritysten ja startup-yritysten, valmiuksien parantamiseen, jotta ne voivat osallistua datatalouteen ja edistää sitä Euroopassa ja maailmanlaajuisesti. Tämä edellyttää lisäinvestointeja koulutukseen, tutkimukseen ja kehittämiseen sekä yhteisiä data-avaruuksia, joilla tuetaan dataan perustuvaa arvonmuodostusta. On ratkaisevan tärkeää varmistaa, että pk-yrityksillä on keinot hyödyntää kohtuuttomuustestiä ja suojautua kohtuuttomilta sopimuskäytännöiltä. Komission käyttöön asettamat mallisopimusehdot ovat tässä suhteessa välttämätön väline, mutta niitä on täydennettävä muilla toimivaltaisten kansallisten viranomaisten tukimuodoilla. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK katsoo, että lisäarvoon tähtäävässä prosessissa ja datan käytössä ja uudelleenkäytössä tarvitaan alakohtaisempaa toimintatapaa, jotta voidaan parantaa synergiaa vihreän kehityksen ohjelman indikaattoreiden ja kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa. Digitaaliteknologian integroinnissa jälkeen jääneitä toimialoja olisi kannustettava ja tuettava. Asetuksen avoin ja tehokas soveltaminen olisi tärkeää toimitusketjujen eri toimintojen jäljitettävyyden, yhteentoimivuuden ja multimodaalisuuden kannalta esimerkiksi liikennealalla. Tässä yhteydessä olisi hyödyllistä antaa erityisiä suuntaviivoja, joilla edistetään asetuksen yhdenmukaista tulkintaa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK kannattaa julkisten laitosten oikeutta päästä käsiksi dataan hätätilanteessa, jos se on lain mukaan sallittua. Tätä olisi kuitenkin seurattava huolellisesti, jotta vältetään väärinkäytökset tai demokraattisten arvojen ja oikeusvaltioperiaatteen vaarantuminen. Häiriönsietokyvyn parantaminen ja terveen kilpailun varmistaminen ihmisoikeuksia kunnioittaen ovat tekijöitä, jotka on otettava huomioon hätätilanteissa. Yleisesti ottaen julkisen sektorin elimille sallitaan dataan pääsy, kun se on tarpeen yleisen edun turvaamiseksi, oikeasuhteisella tavalla, joka minimoi luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille aiheutuvan rasitteen. Olisi hyödyllistä tukea sellaisten riippumattomien luotettavien elinten perustamista, joiden tehtävänä on edistää vapaaehtoista tai pakollista datan jakamista yritysten ja viranomaisten välillä tekniseltä, sopimusperusteiselta, toiminnalliselta ja taloudelliselta kannalta. Nämä organisaatiot voisivat myös toimia riidanratkaisueliminä. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK katsoo, että datasäädösehdotuksessa olisi otettava huomioon vaikutukset työmarkkinoihin. On otettava huomioon, että erityisesti mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten työntekijöiltä puuttuu uusia taitoja ja osaamista. Työolojen ja -ehtojen parantaminen, työsuhteiden vakauden ja urakehityksen ennakoitavuuden varmistaminen ovat tekijöitä, joilla voidaan taata datatalouden vahvistuminen tulevaisuudessa, ja ne olisi otettava jatkuvasti huomioon. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK suhtautuu myönteisesti tarkasteltavana olevan ehdotuksen päätarkoitukseen eli pyrkimykseen varmistaa syrjimätön pääsy datatalouteen ja datamarkkinoille sekä tarjota kaikille yrityksille ja henkilöille mahdollisuus pääsyyn maantieteellisestä alueesta riippumatta. Sen vuoksi olisi kiinnitettävä asianmukaista huomiota nopean laajakaistan ja suuren kapasiteetin verkkojen takaamiseen EU:ssa ja monialueisten internet-infrastruktuurien rakentamiseen datan keräämistä, käyttöä ja uudelleenkäyttöä varten. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK katsoo, että murroksellinen kasvu ja digitaalisten riskien lisääntyminen yhdessä digitaaliteknologiaa käyttävien julkisten ja yksityisten infrastruktuurien kanssa ovat merkittäviä kannustimia datasäädöksen asianmukaisen täytäntöönpanon valvonnan tehostamiseksi erityisesti datan hallinnan osalta. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK katsoo, että henkilötietojen suoja yhdessä digitaalisen identiteetin ja yksityisyyden suojan kanssa ovat olennainen osa datahallintoa, ja ne liittyvät suorasti kysymykseen ihmisarvon ja perusoikeuksien kunnioittamisesta. Tästä syystä olisi tärkeää tunnustaa ja taata henkilötietojen omistusoikeus, jotta unionin kansalaisilla on mahdollisuus valvoa omien tietojensa käyttöä (1). Verkkotoimintaa olisi seurattava vain, jos kyseisen datan jatkokäytöstä on tieto ja sille on nimenomainen suostumus asiaa koskevien oikeudellisten sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

3.12

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen, jossa otetaan huomioon digitaalitalouden tarpeet esteiden poistamiseksi moitteettomasti toimivien datan sisämarkkinoiden tieltä ja oikeudenmukaisen vaihdannan edistämiseksi luomalla yhdenmukaiset puitteet. Tässä yhteydessä olisi noudatettava EU:n turvallisuus- ja kyberturvallisuussääntöjä EU:n strategisen ja teknologisen riippumattomuuden tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Heikommassa asemassa olevia ryhmiä sekä alueita, jotka ovat eristyksissä ja joiden mahdollisuudet käyttää internetiä ovat puutteelliset, olisi myös tuettava ja avustettava taloudellisessa mielessä, jotta ne pystyvät hyötymään datatalouden tarjoamista tilaisuuksista. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK korostaa, että jäsenvaltioiden on edelleen tehostettava toimia tukeakseen yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä, datainfrastruktuurien sekä työntekijöiden osaamisen ja asiantuntemuksen luomisessa, vahvistamisessa ja hyödyntämisessä EU:n rakennerahastojen ja NextGenerationEU-välineen avulla. Pk-yritysten toiminnan digitalisointiin tähtäävää koulutusta olisi parannettava. Jäsenvaltiot voisivat myös tarjota tähän liittyviä tukia ja verokannustimia. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Datatalous voi paitsi tarjota laadukkaita työllistymismahdollisuuksia erityisesti nuorille, haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille tai työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville myös parantaa työoloja ja -ehtoja. Tämä prosessi auttaa osaltaan vähentämään digitaalista eriarvoisuutta ja parantamaan datatalouden kilpailukykyä Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK katsoo, että on ratkaisevan tärkeää varmistaa eri toimijoiden välinen terve kilpailu Euroopan markkinoilla ja datan saatavuus. Erityisesti kustannusten ja lisäarvon oikeudenmukainen jakautuminen kaikki toimijat käsittävässä datan toimitusketjussa on merkityksellistä ja tärkeää. Suuria yrityksiä, erityisesti pilvipalveluyrityksiä, joilla on mittava markkinavoima, olisi valvottava erilaisten väärinkäytösten poistamiseksi. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK katsoo, että on ratkaisevan tärkeää investoida toimivaltaisten viranomaisten johtamis- ja toiminnallisiin valmiuksiin datasäädöksen asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi. Toimivaltaisille viranomaisille olisi osoitettava asiaankuuluva määrä rahallisia resursseja, jotta voidaan taata riittävät henkilöresurssit sekä tekniset ja taloudelliset voimavarat. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK toteaa osuuskuntamalliin perustuvan datan hallinnan ja vaihdannan merkityksen keinona suosia mikroyrityksiä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä, itsenäisiä ammatinharjoittajia ja vapaan ammatin harjoittajia (2). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK tähdentää, että olisi tärkeää turvata kansalaisten oikeuksien täysimääräinen suojelu samalla kun varmistetaan EU:n taloudellinen kilpailukyky. Erityisesti olisi tärkeää taata yksityisyyden ja turvallisuuden korkea taso, turvallisuus- ja eettisten normien noudattaminen, datan käyttökelpoisuutta koskevat moninaiset ja riittävät edellytykset, kyberturvallisuuskäytännöt ja (EU:n omistuksessa olevan) datan asianmukainen tallentaminen EU:n alueella data-avaruuksissa ja sertifioiduissa paikoissa. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK ehdottaa, että arvioidaan ehdotetun asetuksen soveltamisalan laajentamista, jotta se kattaisi kaikki fyysiset tuotteet, jotka saavat, tuottavat tai keräävät dataa suorituskyvystään, käytöstään tai ympäristöstään ja jotka pystyvät välittämään tämän datan yleisesti saatavilla olevan sähköisen viestintäpalvelun kautta. Esineiden internetin laitteiden laajan kirjon lisäksi määritelmän olisi katettava myös henkilökohtaiset tietokoneet, tabletit, älypuhelimet ja muut vastaavat verkkoon liitetyt laitteet. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK katsoo, että käyttäjillä ja datan vastaanottajilla olisi oltava esteetön pääsy – kunhan noudatetaan teollis- ja tekijänoikeuksia ja/tai liikesalaisuuksia – perehtymään kaikkeen dataan, joka on olennaista verkkoon liitettyjen tuotteiden ja niihin liittyvien palvelujen toiminnan, korjaamisen tai ylläpidon kannalta. |
| --- | --- |

4.10

Bryssel 15. kesäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisesta datahallinnosta (datahallintosäädös)” (COM(2020) 767 final) (EUVL C 286, 16.7.2021, s. 38).

1

(2)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisesta datahallinnosta (datahallintosäädös)” (COM(2020) 767 final) (EUVL C 286, 16.7.2021, s. 38).

2

---

| 23.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 365/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 365/23

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Sirusäädös Euroopalle”

(COM(2022) 45 final)

(2022/C 365/05)

| Esittelijä: | Heiko WILLEMS |
| --- | --- |

Esittelijä:

Heiko WILLEMS

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 2.5.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 1.6.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 15.6.2022 |
| Täysistunnon nro | 570 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 203/0/6 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 2.5.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

1.6.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

15.6.2022

Täysistunnon nro

570

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

203/0/6

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission tavoitteeseen vahvistaa puolijohde-ekosysteemiä, sillä tämä parantaa merkittävästi häiriönsietokykyä ja toimitusvarmuutta ja vähentää ulkoista riippuvuutta. Sirusäädös on ainutlaatuinen tilaisuus kaikille EU:n jäsenvaltioille toimia yhteistyössä teknologisen perustan vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Pienen kokoluokan (< 2 nm) lisäksi huomioon on otettava asiakasteollisuuden tarpeet ja Euroopan puolijohdeteollisuuden vahvuudet, ennen kaikkea selvästi suurempien tehokkaiden puolijohteiden ja anturien osalta. Osaaminen pienemmässä kokoluokassa ei ole ainoa tekijä, joka ratkaisee menestymisen puolijohde-ekosysteemissä. Mikroelektroniikkaa koskevat erityisvaatimukset eriytyvät tulevaisuudessa yhä enemmän, ja tarvitaan yhä erilaisempia murroksellisia ja innovatiivisia siruratkaisuja kaikissa kokoluokissa. ETSK kehottaakin omaksumaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan, joka perustuu ensisijaisesti innovatiiviseen puolijohde-ekosysteemiin. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Puolijohdepulan helpottamiseksi pitkällä aikavälillä on tärkeää varmistaa raaka-aineiden saatavuus, t&k-toiminta, teollis- ja tekijänoikeudet ja teknologinen osaaminen sekä ammattitaitoisen työvoiman saatavuus. Tämä edellyttää yksityisiä investointeja ja merkittävää tukea julkiselta sektorilta. ETSK kehottaa komissiota tarkentamaan investointisuunnitelmiaan ja erityisesti sitä, miten investoinnit rahoitetaan. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK toteaa, että puolijohdeteollisuuden edistäminen on EU:lle keskeisen tärkeä ja strateginen tulevaisuuteen suuntautuva hanke, joka on ratkaiseva toimitusvarmuuden kannalta ja mahdollistaa Euroopan tulevan aseman innovoinnin ja yritystoiminnan keskuspaikkana. Näiden toimintojen taloudellinen elinkelpoisuus on kuitenkin taattava ainakin keskipitkällä aikavälillä, jotta voidaan varmistaa julkisista varoista tehtävien investointien tehokkuus ja kestävyys. Tukikilpailua on vältettävä. Varat on käytettävä tehokkaasti luomatta liikakapasiteettia ja markkinavääristymiä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK on vakuuttunut siitä, että Euroopan puolijohde-ekosysteemiä olisi vahvistettava avoimen strategisen riippumattomuuden saavuttamiseksi. Puolijohdealan arvoketju on yksi globalisoituneimmista. Koska keskinäinen kansainvälinen riippuvuus on puolijohdemarkkinoilla niin suurta, suljetun arvoketjun luominen kullekin maailman alueelle ei olisi taloudellisesti järkevää. Sellaisille teknologiasegmenteille, jotka ovat erityisen haavoittuvassa asemassa esimerkiksi geopoliittisten näkökohtien tai strategisen tärkeytensä vuoksi, olisi kuitenkin annettava tarvittavaa tukea. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kansainvälinen keskinäinen riippuvuus on otettava huomioon myös suunniteltujen hätätoimenpiteiden yhteydessä. Samalla kun Euroopan komissio parantaa Euroopan häiriönsietokykyä, sen olisi myös tiivistettävä kansainvälisiä kumppanuuksia. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK pitää valitettavana vaikutustenarvioinnin puuttumista. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kehottaa kiinnittämään huomiota asiaa käsitteleviin lausuntoihinsa (1). |
| --- | --- |

1.8

2.   Yleistä

| 2.1 | Puolijohteet ovat yhä digitalisoituneemmassa maailmassa olennainen osa monia talouden ja elämän aloja – niin teollisuudelle kuin kuluttajillekin. Sirujen arvo maailmankaupassa on noussut tasaisesti viime vuosina, ja myynnin odotetaan kasvavan 11 prosenttia vuonna 2022 (2). Vihreän ja digitaalisen siirtymän tavoitteita ei voida saavuttaa ilman puolijohteita. Teknologian kehitys tällä alalla mahdollistaa monialaisen innovoinnin kaikissa arvoketjun vaiheissa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Myös puolijohteiden geopoliittinen merkitys kasvaa. Puolijohdealan arvoketju on yksi globalisoituneimmista. Millään yksittäisellä valtiolla ei ole hallussaan koko arvonmuodostusprosessia. Sen sijaan työ on pitkälle jakautunutta kansojen ja alueiden välillä ja niiden keskinäinen riippuvuus on suurta korkeiden kustannusten ja monimutkaisten tuotantovaiheiden vuoksi. Tästä syystä ETSK on vakaasti sitä mieltä, että suljetun arvoketjun luominen kullekin maailman alueelle ei olisi taloudellisesti järkevää. Olisi pikemminkin keskusteltava Euroopan puolijohde-ekosysteemin vahvuuksien ja heikkouksien yksityiskohtaisen analyysin pohjalta siitä, miten Euroopan häiriönsietokykyä voidaan parantaa kohdennettujen investointien avulla. Samaan aikaan Euroopan komission olisi tiivistettävä kansainvälisiä kumppanuuksia puolijohde-ekosysteemissä synergioiden luomiseksi. Sellaisille teknologiasegmenteille, jotka ovat erityisen haavoittuvassa asemassa esimerkiksi geopoliittisten näkökohtien tai strategisen tärkeytensä vuoksi, olisi kuitenkin annettava tarvittavaa taloudellista ja poliittista tukea. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Eräät talousalueet ovat jo ryhtyneet tekemään mittavia investointeja geopoliittisten jännitteiden kiristymisen ja puolijohdearvoketjun pullonkaulojen vuoksi. Yhdysvallat aikoo investoida CHIPS for America Act -lain nojalla 52 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuosina 2021–2026 päästäkseen eroon kriittisistä riippuvuuksista (3). Kiina pitää puolijohdealaa keskeisenä sen strategiselle kehitykselle ja aikoo osoittaa alalle arviolta 150 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuoteen 2025 mennessä (4). Sen tavoitteena on vastata 70 prosenttiin kysynnästä omalla tuotannollaan siihen mennessä. Nähtäväksi kuitenkin jää, onko tavoite realistinen. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK toteaa geopoliittisen tilanteen valossa, että EU:n on kiireellisesti ryhdyttävä toimiin tällä alalla strategisten ja taloudellisten riippuvuuksien vähentämiseksi. Komission digitaalisessa kompassissa (5) asetettiin tavoitteeksi, että vuoteen 2030 mennessä huipputason kestävien puolijohteiden tuotanto unionissa on vähintään 20 prosenttia koko maailman tuotannosta. Tämä tavoite vahvistettiin ehdotuksessa päätökseksi vuoteen 2030 ulottuvan ”Polku digitaaliselle vuosikymmenelle” -ohjelman (6) perustamisesta. ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission tavoitteeseen vahvistaa puolijohde-ekosysteemiä, sillä tämä parantaa merkittävästi häiriönsietokykyä ja toimitusvarmuutta ja vähentää ulkoista riippuvuutta, sekä tukee tavoitetta päästä hallitsevampaan asemaan maailmanlaajuisessa puolijohde-ekosysteemissä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ETSK korostaa, että Euroopan komission kaavailemat 43 miljardin euron määrärahat eivät ole ”uutta rahaa”. Valtaosa määrärahoista on jo varattu tarkoitukseen muun muassa Horisontti Eurooppa ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelmissa, ja ne vain kohdennetaan uudelleen. 43 miljardin euron summa voidaan saavuttaa vain mittavien yksityisten investointien avulla, eikä niiden saamisesta ole vielä varmuutta. Tämä jää selvästi jälkeen Yhdysvalloissa myönnetyistä 52 miljardista Yhdysvaltain dollarista. Toisaalta ETSK painottaa, että on pyrittävä välttämään tukikilpailua ja käyttämään rahat tehokkaasti. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK pitää valitettavana vaikutustenarvioinnin puuttumista tiedonannosta ja siihen liittyvistä ehdotuksista. |
| --- | --- |

2.6

3.   Erityistä

| 3.1 | Tässä osassa ETSK arvioi Euroopan sirustrategian strategisten tavoitteiden erityispiirteitä. |
| --- | --- |

3.1

3.2   Poliittisvetoiset investoinnit

| 3.2.1 | Euroopan komissio aikoo saada liikkeelle 43 miljardia euroa julkisia ja yksityisiä investointeja sirustrategian tavoitteiden saavuttamiseksi. Tähän sisältyy 11 miljardia euroa julkisia investointeja Siruja Euroopalle -aloitteen puitteissa. Lisäksi komissio aikoo yhdistää useita toimenpiteitä, kuten pääomatuki, 2 miljardin euron suuruinen sirurahasto, EIP:n lainat sekä varoja mikroelektroniikkaan kohdistetuista toimenpiteistä elpymis- ja palautumissuunnitelmissa sekä kansallisista tai alueellisista rahastoista. Komissio mainitsee myös tuen teolliselle tutkimukselle ja innovoinnille Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden (IPCEI) kautta. ETSK kannattaa periaatteessa näitä kunnianhimoisia investointisuunnitelmia. Jää kuitenkin epäselväksi, miten ne rahoitetaan. ETSK pyytää komissiota tarkentamaan näitä suunnitelmia. |
| --- | --- |

3.2.1

3.3   Tutkimus- ja teknologiajohtajuuden vahvistaminen

| 3.3.1 | Horisontti Eurooppa -tutkimuspuiteohjelmassa asetettuihin tavoitteisiin kuuluu jo seuraavan sukupolven teknologioiden edistäminen. ETSK kannattaa vahvasti tätä tavoitetta. Euroopan komission mukaan siruyhteisyrityksestä tuettavat tulevat tutkimustoimet auttavat täyttämään vertikaalisten teollisuudenalojen tulevat tarpeet ja varmistamaan, että yhteiskunnallisiin ja ympäristöön liittyviin haasteisiin vastataan. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Komissio aikoo keskittää tutkimustoimet alle 2 nm:n transistorikoot mahdollistaviin teknologioihin, murroksellisiin tekoälyteknologioihin, erittäin pienitehoisiin ja energiatehokkaisiin prosessoreihin, uusiin materiaaleihin, eri materiaalien heterogeeniseen ja 3D-integrointiin sekä tulevaisuuden suunnitteluratkaisuihin. ETSK pitää tätä lähestymistapaa valtaosin tervetulleena ja kannatettavana. Euroopalla on hyvät lähtökohdat toimia tutkimuksen keskuspaikkana. Tuotekohtaisten teollis- ja tekijänoikeuksien luominen Euroopan puolijohdearvoketjuun, myös avoimen lähdekoodin RISC-V-lähestymistavan pohjalta, parantaisi puolijohderatkaisuihin liittyvää osaamista monilla keskeisillä aloilla. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | ETSK kannattaa aikomusta edistää keskeisten toimintojen integrointia, kestäväpohjaista energiankulutusta, laskentatehon lisäämistä ja murroksellisia teknologioita, kuten neuromorfisia ja sulautettuja siruja tekoälyä varten sekä integroituja fotoniikka-, grafeeni- ja muita 2D-materiaaleihin perustuvia teknologioita. Pienen kokoluokan (< 2 nm) lisäksi huomioon on otettava asiakasteollisuuden tarpeet ja Euroopan puolijohdeteollisuuden vahvuudet, joihin kuuluvat ennen kaikkea selvästi suuremmat tehokkaat puolijohteet ja anturit. Tekoälyn, koneoppimisen, 5G/6G:n ja suurteholaskennan kaltaisiin teknologioihin tarvitaan 5 nm:n ja pienempiä siruratkaisuja, kun taas teollisessa tuotannossa tarvitaan edelleen paljon suurempia erikoistuneita siruja laajassa mittakaavassa. Euroopan ei siksi pitäisi keskittyä yksinomaan pienimpiin kokoluokkiin. ETSK on vakaasti sitä mieltä, että osaaminen pienemmissä kokoluokissa (< 10 nm) ei ole ainoa tekijä, joka ratkaisee menestymisen puolijohde-ekosysteemissä. Päinvastoin: mikroelektroniikkaa koskevat erityisvaatimukset eriytyvät tulevaisuudessa yhä enemmän, ja tarvitaan yhä erilaisempia murroksellisia ja innovatiivisia siruratkaisuja kaikissa kokoluokissa. ETSK kehottaakin omaksumaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan, joka perustuu ensisijaisesti innovointipotentiaaliin puolijohde-ekosysteemissä. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | ETSK kannattaa kvanttisiruja koskevaa tutkimusta ja pitää tervetulleena rahoituksen myöntämistä Horisontti Eurooppa -ohjelman kvanttiteknologian lippulaivahankkeesta. |
| --- | --- |

3.3.4

3.4   Johtoasema suunnittelussa, valmistuksessa ja pakkaamisessa

| 3.4.1 | ETSK kannattaa tavoitetta vahvistaa EU:n puolijohdeteknologia- ja innovointivalmiuksia sekä edistää elinvoimaista ja häiriönsietokykyistä puolijohde-ekosysteemiä. Tämä kattava lähestymistapa, jossa ei keskitytä ainoastaan teknologiainnovaatioita toteuttaviin sidosryhmiin vaan myös tavarantoimittajiin ja käyttäjiin, on myönteinen. ETSK korostaa tarvetta vahvistaa koko puolijohdearvoketjua ja -ekosysteemiä, sillä kyse ei ole vain siruista, vaan myös materiaali- ja prosessiosaamisesta, pakkausala mukaan luettuna. Tämä osaaminen on merkittävässä asemassa uusien puolijohdeteknologioiden mahdollistamisessa. Tiivis yhteistyö tarjonta- ja kysyntäpuolen sidosryhmien välillä on tärkeää, ja tässä EU:n prosessori- ja puolijohdeteknologian allianssilla voi olla neuvoa-antava rooli yhdessä muiden sidosryhmien kanssa. ETSK suosittaa, että aloitteen toteuttamisessa edetään ripeästi. Lopulta kuitenkin vasta toimenpiteiden toteuttaminen käytännössä ratkaisee sen, onnistuvatko toimenpiteet ja toteutuvatko odotetut investoinnit. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Euroopan komissio aikoo perustaa integroitujen puolijohdeteknologioiden suunnitteluinfrastruktuurin. Kaikki alan sidosryhmät, myös pk-yritykset, voivat käyttää tätä infrastruktuuria. ETSK kannattaa selkeiden teollis- ja tekijänoikeussääntöjen asettamista, sillä ne ovat keskeisen tärkeitä tällaisen alustan menestykselle, jossa tutkimukseen investoidaan huomattavan paljon. Komitea katsoo myös, että osallistumisen ja ennen kaikkea suunnitelmien toimittamisen tulisi olla vapaaehtoista. Ajatus yhteistyöstä ja synergian luomisesta myös kansainvälisellä tasolla on erittäin tervetullut. Ratkaiseva tekijä tässäkin on kuitenkin varsinainen täytäntöönpano. Alusta voi olla menestys vain, jos sidosryhmät tiedemaailmasta, tutkimusalalta, korkeakouluista, kehittäjäpiireistä ja elinkeinoelämästä ovat erittäin halukkaita osallistumaan. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | ETSK on tyytyväinen suunnitelmaan luoda innovatiivisia pilottituotantolinjoja prototyyppien luomiseksi olemassa olevien pilottilinjojen pohjalta. On myös järkevää liittää ne suunnitteluinfrastruktuurialustaan. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | Puolijohdeteollisuus tuottaa monenlaisia huipputeknologian tuotteita, jotka ovat tärkeitä erilaisissa käyttötarkoituksissa. Tuotevalikoima on tiiviisti kytköksissä kansainvälisiin markkinoihin. ETSK korostaakin, että mahdollisten sertifiointiaikomusten tulisi perustua kansainvälisiin normeihin ja standardeihin. Tiivis yhteistyö valmistajien, käyttäjien ja kansainvälisten kumppanien kanssa on tärkeää tässä suhteessa. Puolijohdeteollisuus on viime aikoina aiheuttanut alueellisia kauppajännitteitä ja -häiriöitä toimitusketjussa. Yhdessä uusien markkinatoimijoiden kunnianhimoisten tavoitteiden kanssa tämä johtaa erilaisiin kansallisiin ja alueellisiin standardointilähestymistapoihin sekä jännitteisiin virallisessa standardoinnissa kansainvälisellä tasolla määritettäessä kansainvälisiä standardeja ja niihin liittyviä sertifiointijärjestelmiä. EU:n olisi pyrittävä kaikin tavoin kehittämään markkinapohjaisia standardeja, joista voidaan tehdä kansainvälisiä standardeja. Sitä varten yhteistyö sekä EU:n sisällä että kansainvälisten kumppanien kanssa on erittäin tärkeää. |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.4.5 | ETSK on samaa mieltä Euroopan komission kanssa siitä, että yksityiset investoinnit edistyksellisiin puolijohdelaitoksiin edellyttävät todennäköisesti huomattavaa tukea julkiselta sektorilta. Komissio aikoo myös ottaa EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisessa valtiontukiarvioinnissa huomioon, ovatko tuotantolaitokset ”ensimmäisiä laatuaan” ja toteaa, että jopa 100 prosenttia todistetusta rahoitusvajeesta voidaan kattaa julkisin varoin, jos tällaisia laitoksia ei muutoin pystyttäisi perustamaan Eurooppaan. ETSK toteaa, että puolijohdeteollisuuden edistäminen on EU:lle keskeisen tärkeä ja strateginen tulevaisuuteen suuntautuva hanke, joka on ratkaiseva toimitusvarmuuden kannalta ja mahdollistaa Euroopan tulevan aseman innovoinnin ja yritystoiminnan keskuspaikkana. Toisaalta ETSK korostaa, että jopa 100 prosentin suuruisen merkittävän valtiontuen – jonka rahoittavat veronmaksajat – myöntäminen voisi johtaa investointeihin, jotka eivät ole taloudellisesti elinkelpoisia ja voivat vaikuttaa kielteisesti markkinoihin. Jos vastaava tukiosuus ja varat ovat liian suuret ja kattavat kaikki taloudelliset riskit, tämä voi johtaa epäreiluihin kilpailuolosuhteisiin. ETSK korostaa myös kalliin kansainvälisen tukikilpailun riskiä, erityisesti jos edistykselliselle puolijohdelaitokselle valittu sijoituspaikka ei ole optimaalinen. ETSK kehottaa kiinnittämään huomiota Euroopan komission tiedonantoon ”Kilpailupolitiikka valmiina uusiin haasteisiin” (7), jossa täsmennetään, että tukeen täytyy liittää vahvat suojatoimet ja että hyödyt on jaettava laajalti ja syrjimättä kaikkialle EU:n talouteen. ETSK myöntää, että ensimmäinen laatuaan -periaate luo houkuttelevat puite-edellytykset toiminnan siirtämiselle, millä voisi olla katalyyttinen vaikutus myös muihin talouden toimijoihin. Näiden toimintojen taloudellinen elinkelpoisuus on kuitenkin viime kädessä taattava ainakin keskipitkällä aikavälillä, jotta voidaan varmistaa julkisista varoista tehtävien investointien tehokkuus. Tämä on ainoa tapa välttää pahin mahdollinen skenaario, jossa vajaakäytössä oleva puolijohdetehdas maksaa miljoonia euroja päivässä. |
| --- | --- |

3.4.5

3.5   Yksityisten investointien helpottaminen

| 3.5.1 | ETSK kannattaa sirurahaston perustamista, erityisesti jos se parantaa yritysten ja eritoten pk- ja startup-yritysten mahdollisuuksia saada tarvittavaa rahoitusta. |
| --- | --- |

3.5.1

3.6   Akuutin osaamisvajeen korjaaminen

| 3.6.1 | Digitalisaatio ja teknologian muuttuminen edellyttävät jatkuvaa koulutusta. ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita puuttumaan keskeisten digitaalialojen osaamisvajeeseen, jotta voidaan vastata korkeakoulututkinnon suorittaneiden ja muiden ammattitaitoisten työntekijöiden suureen kysyntään erityisesti STEM-aloilla (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka). Tämän on alettava koulusta. Opinto- ja uraohjausta annettaessa on myös luotava perusta elinikäiselle oppimiselle. Lisäksi on tärkeää lisätä rakenteellisesti ennen kaikkea naisten osuutta it-alalla digitaalisten taitojen parantamiseen tähtäävien ohjelmien avulla. Yritysten on myös kannettava kortensa kekoon tarjoamalla naisille mahdollisuuksia parantaa it-taitojaan erilaisten digiosaamisohjelmien ja koulutuskurssien avulla. Hyviä esimerkkejä tarjoavat EU-tason ja jäsenvaltioiden hankkeet, joiden tavoitteena on saada enemmän naisia mukaan digitalisaatioon: näitä ovat esimerkiksi WomenTechEU (8) ja SheTransformsIT (9). Yhteistyötä kansallisten ja eurooppalaisten hankkeiden välillä olisi tiivistettävä. |
| --- | --- |

3.6.1

3.7   Maailmanlaajuisten toimitusketjujen ymmärtäminen ja tulevien kriisien ennakointi

| 3.7.1 | ETSK kannattaa strategista lähestymistapaa, jossa määritetään ja arvioidaan potentiaaliset puutteet puolijohteiden toimitusketjussa. Seuranta on tärkeä väline pyrittäessä arvioimaan ja ennakoimaan suuntauksia ja tapahtumia, jotka saattavat aiheuttaa häiriöitä toimitusketjussa. Euroopan komissio toteuttaa jo parhaillaan puolijohde-ekosysteemin sidosryhmille suunnattua kyselyä (10) kerätäkseen tietoa sirujen ja kiekkojen tämänhetkisestä kysynnästä sekä yritysten yksityiskohtaisia ennusteita tulevasta kysynnästä. Tämä tukee osaltaan myös sirusäädöksen kolmatta pilaria ja hätätoimenpiteiden aikaistamista. ETSK kehottaa komissiota kuitenkin pitämään kyselyn tulokset täysin luottamuksellisina, sillä vastaaminen tosiasiallista puolijohdetuotantoa koskeviin kysymyksiin edellyttää arkaluonteisten tietojen ja mahdollisesti liikesalaisuuksien paljastamista. Siksi on tärkeää, että kyselyt ovat vapaaehtoisia ja että arkaluonteisia tietoja käsitellään erittäin luottamuksellisesti. |
| --- | --- |

3.7.1

| 3.7.2 | ETSK katsoo, että toimenpiteet häiriöihin puuttumiseksi ovat erittäin mittavia. Kriittisten alojen tilausten priorisointi, yhteiset hankintajärjestelmät ja viennin valvonta ovat laaja-alaisia markkinainterventioita, joita on käytettävä vain poikkeustilanteissa. Kun kyseessä on markkinapohjainen ekosysteemi globaaleine arvoketjuineen ja suuri keskinäinen riippuvuus maailman eri alueiden välillä, valtion väliintulo on rajattava vain aivan välttämättömään. Komission olisi kuvattava suunniteltujen toimenpiteiden ennakkoedellytykset yksityiskohtaisemmin. ETSK suhtautuu kriittisesti myös siihen, että puolijohdeneuvostoon, jonka tehtävänä on päättää toimenpiteistä, kuuluu vain jäsenvaltioiden ja komission edustajia muttei alan markkinatoimijoita tai työmarkkinaosapuolia. |
| --- | --- |

3.7.2

3.8   Kansainvälinen yhteistyö

| 3.8.1 | Puolijohde-ekosysteemin maailmanlaajuisen keskinäisen riippuvuuden vuoksi puolijohdeteollisuuden vahvistamistoimia olisi koordinoitava kansainvälisesti esimerkiksi G7:n tai G20:n puitteissa, jotta tuki kohdistuisi koko puolijohdearvoketjuun ja loisi synergiavaikutuksia. ETSK peräänkuuluttaa yhdenvertaista markkinoille pääsyä ja tasapuolisia toimintaedellytyksiä. Tähän sisältyy investointiesteiden vastavuoroinen poistaminen ja vastatoimina käytettävien uusien kaupan rajoitusten ehkäiseminen. Teollisuuden ja työmarkkinaosapuolten kanssa olisi kehitettävä tiiviissä yhteistyössä yhteisiä strategioita, joilla turvataan puolijohteiden toimitusketju, laitteet, materiaalit ja raaka-aineet mukaan luettuina. Markkinavetoisten ja yhteisymmärrykseen perustuvien eurooppalaisten standardien kehittäminen ja pyrkimys saada ne hyväksytettyä kansainvälisellä tasolla sekä kansainvälinen yhteistyö standardoinnin alalla ovat myös keskeisiä asioita mittakaavaetujen saavuttamiseksi ja sitä kautta kohtuuhintaisten ja korkealaatuisten tuotteiden tarjoamiseksi loppukäyttäjille. |
| --- | --- |

3.8.1

Bryssel 15. kesäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan puolijohde-ekosysteemiä vahvistavasta toimenpidekehyksestä (sirusäädös)” (COM(2022) 46 final – 2022/32 (COD)) (ks. tämän virallisen lehden s. 34), Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi Horisontti Eurooppa -ohjelman yhteisyritysten perustamisesta annetun asetuksen (EU) 2021/2085 muuttamisesta siruyhteisyrityksen osalta” (COM(2022) 47 final – 2022/33 (NLE)) (ks. tämän virallisen lehden s. 40) ja neuvoa-antavan valiokunnan ”teollisuuden muutokset (CCMI)” lausunto aiheesta ”Sirusäädös Euroopalle: EU:n sirusäädöksen vaikutukset puolustus-, ilmailu- ja avaruusteollisuuteen”. (lisälausunto asiakokonaisuuteen INT/984 kuuluvaan lausuntoon)).

1

(2)  IC Insights: https://www.icinsights.com/news/bulletins/2022-Semiconductor-Sales-To-Grow-11-After-Surging-25-In-2021/

2

(3)  Senate Passage of USICA Marks Major Step Toward Enacting Needed Semiconductor Investments – Semiconductor Industry Association (semiconductors.org).

3

(4)  A new world under construction: China and semiconductors | McKinsey.

4

(5)  COM(2021) 118.

5

(6)  COM(2021) 574.

6

(7)  COM(2021) 713 final.

7

(8)  Women TechEU (europa.eu).

8

(9)  Digitalisierung braucht mehr Frauen | SheTransformsIT.

9

Digitalisierung braucht mehr Frauen

(10)  https://ec.europa.eu/growth/news/stakeholder-survey-european-chip-demand-2022-02-16_en

10

---

LIITE

Neuvoa-antavan valiokunnan ”teollisuuden muutokset (CCMI)” lausunto aiheesta ”Sirusäädös Euroopalle: EU:n sirusäädöksen vaikutukset puolustus-, ilmailu- ja avaruusteollisuuteen”

(lisälausunto asiakokonaisuuteen INT/984 kuuluvaan lausuntoon)

| Esittelijä: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Jan PIE |

Esittelijä:

Maurizio MENSI

Yhteisesittelijä:

Jan PIE

| Komitean täysistunnon päätös | 18.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 37 artiklan 2 kohta |
| | täydentävä lausunto |
| Vastaava elin | Neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI) |
| Hyväksyminen valiokunnassa | 13.5.2022 |

Komitean täysistunnon päätös

18.1.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 37 artiklan 2 kohta

täydentävä lausunto

Vastaava elin

Neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI)

Hyväksyminen valiokunnassa

13.5.2022

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK katsoo, että puolijohteilla on keskeinen rooli nykyajan geopolitiikassa ja teknologis-teollisessa johtoasemassa. Euroopan huipputason puolijohde-ekosysteemin ja häiriönsietokykyisten toimitusketjujen edistäminen on näin ollen elintärkeää EU:n strategiselle riippumattomuudelle, teknologiselle suvereniteetille, selviytymiskyvylle ja teollisuuden kilpailukyvylle, myös strategisilla puolustus-, ilmailu- ja avaruusteollisuuden aloilla. ETSK kannattaakin kaikilta osin EU:n sirusäädöksen kunnianhimoisia tavoitteita. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK katsoo, että resursseja tarvitaan suunniteltua enemmän, jotta EU voi saavuttaa kunnianhimoiset tavoitteensa puolijohteiden alalla. Jotta EU voisi hyödyntää rajalliset resurssinsa parhaalla mahdollisella tavalla, sen olisi myös harkittava tiettyjen teknologioiden tai arvoketjun osien priorisoimista ja täydentävien toimien toteuttamista samanmielisten kumppanien kanssa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK on vakaasti sitä mieltä, että EU:n sirusäädöksellä olisi varmistettava, että erityisesti puolustus-, ilmailu- ja avaruusaloja tuetaan markkinoiden koosta riippumatta sen mukaan, mikä on niiden strateginen merkitys ja asema kriittisinä aloina. Tämä olisi otettava huomioon aloitteen kaikissa pilareissa, myös niin, että kannustetaan suunnittelemaan uudenlaisia siruja, jotka täyttävät puolustus-, ilmailu- ja avaruusalan erityiset vaatimukset. Erityistoimenpiteisiin sisältyisi ensisijainen pääsy pilottituotantolinjoille ja mahdollisuus velvoittaa integroidut tuotantolaitokset ja EU:n avoimet tilausvalmistajat asettamaan etusijalle tilaukset kriittisiltä sektoreilta kriisitilan ulkopuolella. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK katsoo, että puolijohdealan ja tuotantoketjun loppupään kriittisten alojen teollisuuden sidosryhmien olisi oltava Euroopan puolijohdeneuvoston ja sen alaisten elinten täysjäseniä, jotta varmistetaan mahdollisimman hyvä koordinointi poliittisten päättäjien ja tuotantoketjun alku- ja loppupään markkinatoimijoiden välillä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK pitää investoimista sekä kehittyneiden että vanhempien sirujen tuotantoon Euroopassa välttämättömänä, jotta voidaan varmistaa kestävät puolustus-, ilmailu- ja avaruusteollisuuden toimitusketjut. Lisäksi olisi tuettava innovointia kaikkien Euroopan teollisuuden tarvitsemien puolijohdetyyppien alalla. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK:n mielestä EU:n strategiaan olisi sisällyttävä erityisiä toimenpiteitä raaka-aineiden saannin suhteen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo, että haitallisen tukikilpailun välttämiseksi rahoitusta olisi koordinoitava mahdollisimman pitkälle EU:n tasolla ja että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 107 artiklan mukaista valtiontukien valvontamekanismia olisi mukautettava, jotta voidaan varmistaa arvioinnin ennustettavuus ja johdonmukaisuus EU:n muiden tavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK katsoo, että valtiontukea olisi myönnettävä integroiduille tuotantolaitoksille ja EU:n avoimille tilausvalmistajille, jotka hyödyttävät suoraan useita jäsenvaltioita, ja että julkinen tuki voitaisiin keskittää aloitteisiin, jotka liittyvät läheisesti ”vihreisiin” sovelluksiin. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK katsoo, että EU:n tasolla yhden ainoan elimen olisi kerättävä tiedot, joita tarvitaan toimitusketjujen seuraamiseksi ja tulevien kriisien ennakoimiseksi. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kannattaa asianmukaista datahallintokehystä, joka kattaa datan avoimuuden, yhteentoimivuuden, jakamisen, saatavuuden ja turvallisuuden. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Koska puolustus, ilmailu ja avaruus ovat strategisia aloja, ETSK katsoo, että ne olisi asetettava etusijalle kehitettäessä sertifiointimenettelyjä. Siruja Euroopalle -aloitteella voitaisiin tukea sotilas- ja siviilialan yhteisten standardien kehittämistä eurooppalaisen standardointistrategian puitteissa. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK:n mielestä EU:n sirusäädöksen on oltava selkeästi yhteydessä kaikkiin muihin EU:n ja jäsenvaltioiden politiikan välineisiin, joilla on asiaan liittyviä tavoitteita, ja johdonmukainen niiden kanssa. Tällaisiin välineisiin kuuluvat muun muassa prosessori- ja puolijohdeteknologian teollinen allianssi, EU:n kriittisten teknologioiden seurantakeskus ja eurooppalainen raaka-aineallianssi. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK suhtautuu myönteisesti EU:n sirusäädökseen ja kehottaa aloittamaan viipymättä neuvottelut aloitteesta ja panemaan sen täytäntöön nopeasti, kunnianhimoisesti ja tehokkaasti. |
| --- | --- |

1.13

2.   Taustaa

| 2.1 | Puolijohteet ovat yhä digitalisoituneemmassa maailmassa olennainen osa monia talouden ja elämän aloja. Ne ovat virranlähteenä kaikille digitaalisille tuotteille, mahdollistavat tulevaisuuden keskeiset teknologiat, kuten tekoälyn, 5G:n, pilvipalvelut ja reunalaskennan, ja tukevat kriittisiä infrastruktuureja, joihin yhteiskuntamme nojaa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Puolijohteet ovat myös elintärkeitä puolustus-, ilmailu- ja avaruusteollisuudelle. Kehittyneet järjestelmät, joihin Euroopan asevoimat ja muut loppukäyttäjät turvautuvat yhä enenevässä määrin, sisältävät kaikenlaisia siruja, joista monia käytetään myös kaupallisissa tuotteissa. Kun sirujen kaupallisessa tuotannossa keskitytään kustannustehokkuuteen ja suuriin tuotantomääriin, puolustus-, ilmailu- ja avaruusteollisuudessa tarvitaan pieniä määriä ja korostetaan kestävyyttä, luotettavuutta ja tietoturvallisuutta. Puolustus-, ilmailu- ja avaruusalan osuus maailman sirumarkkinoista oli vuonna 2020 yhteensä noin prosentin verran (1). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Digitalisaation maailmanlaajuinen kiihtyminen lisää kaikentyyppisten puolijohteiden voimakasta kysyntää eri teollisuudenaloilla. Kysynnän odotetaan kaksinkertaistuvan vuoteen 2030 mennessä. Koronaviruspandemia lisäsi kysyntää ja aiheutti häiriöitä maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa, ja merkittävät toimitusongelmat ovat sittemmin vaikuttaneet kaikkiin tuotantoketjun loppupään teollisuudenaloihin kaikkialla maailmassa. Tämä on johtanut pitkiin viivästyksiin toimituksissa, tilausten peruutuksiin ja tehtaiden sulkemisiin vakavine taloudellisine seurauksineen. Esimerkiksi uusia tilauksia koskevan ostopäällikköindeksin (PMI) ja toimittajien toimitusaikojen suhde yli kolminkertaistui euroalueella vuosina 2019–2021 erityisesti toimialoilla, jotka käyttävät puolijohteita tuotannossa (esim. autoteollisuus ja teknologialaitteet), ja moottoriajoneuvojen tuotanto laski euroalueella marraskuusta 2020 maaliskuuhun 2021 18,2 prosenttia (2). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Tämä kehitys on osoittanut, että Eurooppa on riippuvainen pienestä määrästä sirujen ja komponenttien ulkomaisia toimittajia ja siten altis toimitusketjun häiriöille. Tämä haavoittuvuus on korostunut erityisesti unionin puolustus-, ilmailu- ja avaruusteollisuudessa. Sirujen valmistajat, jotka eivät pysty vastaamaan kasvavaan maailmanlaajuiseen kysyntään ja seuraavat markkinalogiikkaa, asettavat kotimaiset markkinat ja suurten tuotantomäärien teollisuudenalat etusijalle ja jättävät loput omilleen. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Koska siruilla on keskeinen asema taloudessamme, toimitusketjun häiriöt aiheuttavat taloudellisen ja mahdollisesti myös sosiaalisen haasteen. Strategisilla aloilla, kuten puolustus-, ilmailu- ja avaruusalalla, riippuvuus on kuitenkin myös turvallisuusongelma vaarantaessaan puolustus-, ilmailu- ja avaruusalan tuotteiden toimitukset EU:ssa. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Tämä on erittäin ongelmallista tilanteessa, jossa geopoliittiset jännitteet lisääntyvät ja kauppa- ja teknologiavirtoja käytetään aseena, mikä on tehnyt puolijohteista geopoliittisesti kriittisiä. Tämän seurauksena johtavat taloudet pyrkivät voimakkaasti vahvistamaan tuotantokapasiteettiaan ja vähentämään riippuvuuttaan. Esimerkiksi Yhdysvallat aikoo investoida puolijohde-ekosysteemiinsä 52 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuoteen 2026 mennessä, Kiinan tavoitteena on saada liikkeelle 150 miljardia Yhdysvaltain dollaria 70 prosentin omavaraisuuden saavuttamiseksi vuoteen 2025 mennessä, ja Etelä-Korea pyrkii saamaan aikaan jopa 450 miljardin Yhdysvaltain dollarin yksityiset investoinnit vuoteen 2030 mennessä. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Tätä taustaa vasten EU:n on pikaisesti vähennettävä riippuvuuttaan, parannettava kilpailukykyään ja lisättävä sirujen toimitusvarmuutta vahvistamalla asemaansa maailmanlaajuisessa toimitusketjussa. Tämä tavoite on erityisen tärkeä puolustus-, ilmailu- ja avaruusalan kaltaisella strategisella alalla. Samaan aikaan puolijohteiden tuotannon huomattava monimutkaisuus, korkeat kustannukset ja markkinoille pääsyn esteet tekevät omavaraisuudesta sekä epärealistista että ei-toivottavaa. Kansainvälisten kumppanuuksien vahvistaminen onkin avainasemassa Euroopan toimitusvarmuuden parantamisessa. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Komissio määritti vuoden 2020 teollisuusstrategiassa puolijohteet strategiseksi teollisuuden alaksi, jolla olisi puututtava Euroopan riippuvuuteen. Vuoden 2021 digitaalisessa kompassissa asetettiin tavoitteeksi, että vuoteen 2030 mennessä Euroopan osuus huipputason kestävien sirujen maailmanlaajuisessa tuotannossa kaksinkertaistuisi 20 prosenttiin. Komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen ilmoitti unionin tilasta vuonna 2021 pitämässään puheessa EU:n sirusäädöksestä, jonka tarkoituksena on luoda eurooppalainen huipputason siruekosysteemi. Maaliskuussa 2022 Eurooppa-neuvosto vahvisti, että aloite on merkittävä, ja kehotti vähentämään EU:n strategista riippuvuutta erittäin arkaluontoisilla aloilla, joihin kuuluvat muun muassa puolijohteet. |
| --- | --- |

2.8

3.   Yleisiä huomioita

3.1   Visio

| 3.1.1 | Vaikka Euroopalla on vahva asema sirujen arvoketjun tietyissä osissa (esim. tutkimus ja kehittäminen, valmistuslaitteet), sen on vahvistettava asemaansa koko ketjussa. ETSK suhtautuukin myönteisesti Euroopan komission tavoitteeseen hyödyntää olemassa olevia vahvuuksia, jotta voidaan kuroa umpeen tutkimuksen ja tuotannon välinen kuilu. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | ETSK on huolissaan siitä, että EU:n strategiassa ei kiinnitetä riittävästi huomiota raaka-aineisiin, joilla on keskeinen asema toimitusvarmuuden kannalta ja joiden alalla Eurooppa on riippuvainen kolmansista maista tiettyjen tuotantopanosten osalta (esim. fotoresistit, piimetalli). EU:n sirusäädökseen olisi sisällyttävä erityisiä toimenpiteitä tämän riskin torjumiseksi ja myös yhteys eurooppalaiseen raaka-aineallianssiin. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | ETSK kannattaa varauksetta tavoitetta edistää huipputason kestävien puolijohteiden eurooppalaista tuotantoa. Kriittiset alat, kuten puolustus-, ilmailu- ja avaruusteollisuus, tarvitsevat kuitenkin myös vanhemman sukupolven siruja. ETSK katsookin, että investoinnit sekä kehittyneiden että vanhempien sirujen tuotantoon ovat välttämättömiä toimitusketjujen häiriönsietokyvyn varmistamiseksi. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | ETSK on vakaasti sitä mieltä, että koko ekosysteemin, myös start-up-, scale-up- ja pk-yritysten sekä suurempien yritysten, vahva osallistuminen on välttämätöntä laajamittaisten teknologisten valmiuksien kehittämisen ja innovoinnin tukemiseksi kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

3.1.4

3.2   Investoinnit

| 3.2.1 | Sirustrategiansa tavoitteiden saavuttamiseksi Euroopan komissio odottaa, että vuoteen 2030 mennessä on tehty noin 43 miljardia euroa politiikkalähtöisiä investointeja, joista 11 miljardia euroa julkisia investointeja Siruja Euroopalle -aloitteen puitteissa. On kuitenkin selvennettävä vielä huomattavasti rahoituslähteitä ja -määriä, nykyisten talousarviomäärärahojen käyttöä ja kustakin budjettikohdasta tuettavia tavoitteita. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | ETSK suhtautuu epäilevästi siihen, ovatko EU:n sirustrategiassa kaavaillut julkiset investoinnit, joista osa on jo osoitettu mikroelektroniikkaa koskeviin toimiin, strategian tavoitteiden tasalla. EU:n teolliset kilpailijat ovat antaneet ja antavat edelleen paljon enemmän tukea puolijohde-ekosysteemeilleen, joilla on jo ennestään parempi asema globaalissa arvoketjussa. ETSK katsookin, että tarvitaan suunniteltua enemmän resursseja, jotta voidaan saavuttaa kunnianhimoisen aloitteen tavoitteet sekä markkinaosuuden että aikataulun suhteen. Näiden resurssien käyttöön liittyvän hallinnollisen taakan keventäminen olisi asetettava etusijalle. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Jotta EU voisi käyttää rajallisia resurssejaan mahdollisimman tehokkaasti, sen olisi myös harkittava tiettyjen teknologioiden tai arvoketjun osien priorisointia. Koordinointi samanmielisten kumppanien kanssa voisi varmistaa toimien täydentävyyden ja päällekkäisyyksien välttämisen. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | ETSK on myös sitä mieltä, että Horisontti Eurooppa -ohjelman ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman määrärahojen uudelleenkohdentamisessa ei pitäisi jättää muita painopistealoja, kuten avaruus, tekoäly ja kyberturvallisuus, ilman riittäviä varoja omien erityistavoitteidensa saavuttamiseen. Lisäksi Euroopan puolustusrahastosta ei pitäisi ottaa uudelleenkohdennettavaksi määrärahoja, koska näin vähennettäisiin jo ennestään rajallisia varoja, joilla tuetaan strategista puolustusalaa. |
| --- | --- |

3.2.4

3.3   Kriittiset alat

| 3.3.1 | EU:n sirusäädöksessä tunnustetaan ”kriittisten alojen”, muun muassa puolustuksen, ilmailun ja avaruuden, merkitys ja säädetään niiden priorisoinnista merkittävien toimitushäiriöiden tapauksessa. ETSK pitää tätä strategista lähestymistapaa myönteisenä, sillä se kuvastaa näiden alojen keskeistä roolia yhteiskuntamme turvallisuuden ja selviytymiskyvyn kannalta. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | ETSK katsoo kuitenkin, että ”kriittisten alojen” käsite olisi otettava huomioon aloitteen kaikissa pilareissa. Erityisesti Siruja Euroopalle -aloitteeseen olisi sisällyttävä erityisiä toimenpiteitä kriittisten alojen tukemiseksi, muun muassa ensisijainen pääsy pilottituotantolinjoille, kun taas integroitujen tuotantolaitosten ja EU:n avoimien tilausvalmistajien olisi varattava tietty vähimmäismäärä kokonaistuotantokapasiteetistaan kattamaan näiden alojen kysyntä. |
| --- | --- |

3.3.2

3.4   Puolustus-, ilmailu- ja avaruusteollisuuden strateginen merkitys

| 3.4.1 | ETSK on vakaasti sitä mieltä, että EU:n sirusäädöksellä olisi varmistettava puolustus-, ilmailu- ja avaruusaloille tuki sen mukaan, mikä on niiden strateginen merkitys ja asema kriittisinä aloina. Tuessa olisi otettava huomioon näiden alojen erityispiirteet, muun muassa niiden pieni markkinaosuus ja rajallinen kyky vaikuttaa asiaan liittyviin investointeihin ja markkinavalintoihin. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Näiden erityispiirteiden vuoksi kyseisten alojen toimitusvarmuuden varmistaminen edellyttää asianmukaista tasapainoa markkinalähtöisen, määräperusteisen lähestymistavan ja strategisen, kriittisyysperusteisen lähestymistavan välillä. Tämä tasapaino olisi otettava huomioon erityisesti tuotantolaitosten tilausten suhteellisessa priorisoinnissa ja tuotteiden jakamisessa yhteisostojen jälkeen puolustus-, ilmailu- ja avaruusteollisuuden kilpaillessa paljon suurempien teollisuudenalojen kanssa. |
| --- | --- |

3.4.2

3.5   Ympäristö

| 3.5.1 | ETSK katsoo, että EU:n sirusäädöksen olisi noudatettava täysin EU:n strategista tavoitetta saavuttaa vihreä ja kestävä talous vuoteen 2030 mennessä ja tuettava sitä. Tätä varten olisi vahvistettava tutkimusta puolijohdealoitteiden ympäristövaikutuksista, jotta saataisiin tarkka käsitys koko arvoketjun ympäristövaikutuksista eikä pelkästään lopputuotteen suorituskyvystä. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Julkinen tuki olisikin keskitettävä puolijohdealoitteisiin, jotka liittyvät läheisesti ”vihreisiin” sovelluksiin, muun muassa mahdollistamalla tällaisia tuotteita kehittäville yrityksille paremmat julkisen tuen ehdot. |
| --- | --- |

3.5.2

3.6   Hallinnointi

| 3.6.1 | Toimialan sidosryhmillä on muita paremmat mahdollisuudet seurata markkinasuuntauksia ja arvioida mahdollisia korjaavia toimenpiteitä toimitushäiriöiden varalta. ETSK onkin vakaasti sitä mieltä, että tällaiset sidosryhmät, erityisesti puolijohdealalta ja kriittisiltä sektoreilta, olisi otettava tiiviisti mukaan sirustrategian hallinnointiin, myös Euroopan puolijohdeneuvoston ja sen alaryhmien täysjäseniksi. Myös tuotantoketjun loppupään ja alkupään alojen osallistuminen parantaa koordinointia ja antaa näin toimialalle mahdollisuuden puuttua toimitushäiriöihin ilman laajoja markkinatoimenpiteitä. |
| --- | --- |

3.6.1

3.7   Johdonmukaisuus

| 3.7.1 | Useissa EU:n tason poliittisissa välineissä, kuten Horisontti Eurooppa -ohjelmassa, Digitaalinen Eurooppa -ohjelmassa ja prosessori- ja puolijohdeteknologian teollisessa allianssissa, sekä kriittisten teknologioiden seurantakeskuksessa keskitytään jo nyt siruihin. Myös eurooppalainen raaka-aineallianssi käsittelee asiaan liittyviä aiheita. Yleisen vaikuttavuuden ja tehokkuuden maksimoimiseksi näiden välineiden ja EU:n sirusäädöksen on oltava keskenään täysin johdonmukaisia ja selkeästi yhteydessä toisiinsa. EU-tason aloitteiden ja jäsenvaltioiden aktiivisesti kehittämien kansallisten hankkeiden välinen koordinointi on tarpeen. |
| --- | --- |

3.7.1

4.   Erityiset huomiot

4.1   Tutkimus- ja teknologiajohtajuuden vahvistaminen

| 4.1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aikomukseen tukea seuraavan sukupolven teknologioita, kuten alle 2 nm:n kokoisia transistoreja, murroksellisia tekoälyteknologioita ja kvanttisiruja. Näillä teknologioilla on hyvät mahdollisuudet vastata strategisten teollisuudenalojen, myös puolustus-, ilmailu- ja avaruusteollisuuden, tuleviin tarpeisiin, minkä vuoksi on ratkaisevan tärkeää kehittää ja suojella pikaisesti eurooppalaisia teollis- ja tekijänoikeuksia näillä aloilla. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Samaan aikaan eurooppalainen tuotantoketjun loppupään teollisuus, myös puolustus-, ilmailu- ja avaruusteollisuus, tarvitsee edelleen erityisiä, kooltaan suurempia siruja. Sen vuoksi EU:n sirusäädöksessä ei pitäisi keskittyä yksinomaan pienimpiin siruihin, vaan olisi edistettävä innovointia kaikkien tarvittavien sirutyyppien osalta. |
| --- | --- |

4.1.2

4.2   Johtoasema suunnittelussa, valmistuksessa ja pakkaamisessa

| 4.2.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti tarjonta- ja kysyntäpuolen toimijoiden tiiviin yhteistyön painottamiseen Siruja Euroopalle -aloitteessa sekä prosessori- ja puolijohdeteknologian teollisen allianssin suunniteltuun neuvoa-antavaan rooliin. Nämä molemmat auttavat varmistamaan toimien johdonmukaisuuden. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | ETSK on vakaasti sitä mieltä, että Euroopan puolustus-, ilmailu- ja avaruusteollisuuden häiriönsietokyvyn ja itsenäisyyden kannalta on erityisen tärkeää, että EU:lla on omat valmiudet suunnitella tulevaa elektroniikkaa, myös muun muassa kyberturvallisuutta, tekoälyvalmiuksia, modulaarisuutta ja uudelleenkäyttöä silmällä pitäen. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | ETSK kannattaa varauksetta innovatiivisten pilottituotantolinjojen luomista prototyyppejä varten. Tässä yhteydessä kehitettävien sirujen suunnittelussa olisi otettava kaupallisen tuotannon ja strategisesti tärkeän puolustus-, ilmailu- ja avaruusteollisuuden välisen synergian edistämiseksi huomioon näiden kahden alan ainutlaatuiset vaatimukset. Suunnitelmilla, joiden tarkoituksena on kattaa puolustus-, ilmailu- ja avaruusalan tarpeet, olisi myös oltava ensisijainen pääsy pilottituotantolinjoihin. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Koska puolustus-, ilmailu- ja avaruusala ovat strategisia sektoreita, ETSK:n mielestä ne olisi asetettava etusijalle sertifiointimenettelyjen kehittämisessä. Standardien kehittäminen on oleellista. Synergiamahdollisuuksien maksimoimiseksi Siruja Euroopalle -aloitteella voitaisiin tukea yhteisten sotilas- ja siviilialan standardien kehittämistä eurooppalaisessa standardointistrategiassa. |
| --- | --- |

4.2.4

4.3   Euroopan ekosysteemin vahvistaminen ja toimitusvarmuuden varmistaminen

| 4.3.1 | ETSK on samaa mieltä siitä, että tarvitaan nopeasti huomattavaa julkista tukea, jotta voidaan kannustaa mittaviin yksityisiin investointeihin, joita tarvitaan Euroopan tuotantokapasiteetin vahvistamiseksi. Oikeusvarmuuden takaaminen ja byrokratian mahdollisimman suuri vähentäminen on keskeistä näiden investointien houkuttelemiseksi. Sen vuoksi on erittäin tärkeää määritellä selkeästi kriteerit integroitujen tuotantolaitosten ja EU:n avoimien tilausvalmistajien määrittämistä ja valtiontuen hyväksymistä varten sekä virtaviivaistaa hallinnollisia menettelyjä. Olisi myös määriteltävä kriteerit käytettävissä olevien eri tukitoimenpiteiden koordinoimiseksi, jotta varmistetaan valtiontukisääntöjen tehokas ja syrjimätön soveltaminen. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | ETSK on tyytyväinen siihen, että ”laatuaan ensimmäinen” -periaate mahdollistaa innovoinnin tukemisen paitsi teknologiasolmun myös prosessiteknologian, suorituskyvyn ja kestävyyden osalta. Voitaisiin ottaa käyttöön täydentävä ”EU:n laajuinen” -periaate sellaisten laitosten tunnustamiseksi, jotka hyödyttävät suoraan useita valtioita (esim. sitoutumalla tarjoamaan palveluja usean jäsenvaltion yrityksille tasavertaisesti). |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Jäsenvaltioiden välisen kalliin tukikilpailun välttämiseksi ETSK ehdottaa julkisen rahoituksen mahdollisimman tehokasta koordinointia EU:n tasolla (esim. käyttämällä yhteisyritystä ja IPCEI-kehystä ja koordinoimalla kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien digiasioita koskevia lukuja, joiden puitteissa on määrä käyttää 20 prosenttia eli 145 miljardia euroa digitaaliseen muutokseen). On myös perusteltua mukauttaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan mukaista valtiontukien valvontamekanismia, jotta voidaan mahdollistaa julkisen tuen nopeampi ja ennakoitavampi arviointi. Komitea panee tässä yhteydessä merkille, että esimerkiksi covidiin liittyvien tilapäisten puitteiden sekä myös laajakaistan tukemista koskevien suuntaviivojen avulla onnistuttiin varmistamaan oikea-aikainen ja riittävä tuki. Vaikka julkinen tuki voi kattaa jopa 100 prosenttia integroitujen tuotantolaitosten ja EU:n avointen tilausvalmistajien rahoitusvajeesta, analysointia koskeva lisäohjeistus on erittäin tervetullutta. Esimerkiksi integroidut tuotantolaitokset ja EU:n avoimet tilausvalmistajat, jotka täyttävät myös EU:n laajuisuuden kriteerin, voisivat saada nopeammin luvan tukeen. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | ETSK katsoo, että valtiontukea arvioidessaan komission olisi harkittava lisätavoitteita, kuten strategisten alojen, muun muassa puolustus-, ilmailu- ja avaruusalan, edistämistä ja johdonmukaisuuden varmistamista EU:n kestävyystavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

4.3.4

4.4   Akuutin osaamisvajeen korjaaminen

| 4.4.1 | Digitaaliset taidot ovat avainasemassa puolijohteita koskevien EU:n tavoitteiden saavuttamisessa, ja niiden kysyntä kasvaa edelleen. ETSK suhtautuukin myönteisesti Euroopan digitaalisten taitojen puutteiden korjaamisen painottamiseen ja kehottaa panemaan tätä varten suunnitellut aloitteet kunnianhimoisesti täytäntöön. |
| --- | --- |

4.4.1

4.5   Maailmanlaajuisten toimitusketjujen ymmärtäminen ja tulevien kriisien ennakointi

| 4.5.1 | ETSK on tyytyväinen strategiseen painotukseen, joka koskee toimitusketjujen kartoitusta ja seurantaa ja häiriöriskien tunnistamista. Puolustus-, ilmailu- ja avaruusalalla tietyt riskit ovat erityisen merkityksellisiä, kuten ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvien politiikkojen, EU:n sääntelyn, muun muassa REACH-asetuksen, sekä ulkomaisten toimittajien kotivaltioiden ulkomaan- ja vientipolitiikan (esim. Yhdysvaltojen kansainvälistä asekauppaa koskevien ITAR-määräysten ja vienninhallinnan EAR-asetusten) vaikutukset toimittajiin. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Tämä tehtävä edellyttää lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon toimitusketjujen monitahoisuus ja rajatylittävä luonne ja varmistetaan tietojen johdonmukaisuus. ETSK kehottaakin keskittämään tiedonkeruun yhteen EU:n tasolla määrättyyn elimeen, jolle yritykset kaikkialla unionissa raportoisivat selkeiden ja yksinkertaistettujen vaatimusten mukaisesti. Teollisuuden toimittamien arkaluonteisten tietojen luottamuksellisuuden varmistamiseksi olisi luotava asianmukaiset mekanismit. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | Lopuksi on tärkeää selkiyttää ”kriisitilassa” sovellettavia sääntöjä. Koska esimerkiksi useimpia sirutyyppejä käytetään eri toimialoilla, maailmanlaajuisen pulan aikana useilla kriittisillä aloilla toimivat yritykset tarvitsevat todennäköisesti samoja tuotteita ja tuotantokapasiteettia. Sen vuoksi tarvitaan selkeät kriteerit tilausten priorisoimiseksi ja tuotteiden jakamiseksi yhteisostojen jälkeen. |
| --- | --- |

4.5.3

4.6   Kansainvälinen yhteistyö

| 4.6.1 | Maailmanlaajuinen puolijohde-ekosysteemi on monimutkainen ja erikoistunut, ja sille on ominaista suuri keskinäinen riippuvuus. Toimiin, joilla tähdätään tuotantokapasiteetin ja häiriönsietokyvyn lisäämiseen EU:n tasolla, onkin yhdistettävä yhteistyö samanmielisten kansainvälisten kumppaneiden kanssa. Hyödyntämällä kunkin kumppanin vahvuuksia ja kehittämällä koordinoituja strategioita voidaan edistää synergioita, välttää toimien päällekkäisyyttä ja lisätä tehokkuutta koko arvoketjussa.
  Jatkaessaan yhteistyötä kumppanien kanssa sirujen alalla EU:n olisi hyödynnettävä parhaalla mahdollisella tavalla olemassa olevia foorumeita, kuten EU:n ja Yhdysvaltojen kauppa- ja teknologianeuvostoa, yhdessä teollisuuden sidosryhmien kanssa, kun otetaan huomioon niiden asiantuntemus ja rooli hankkeiden käytännön toteuttamisessa. |
| --- | --- |

4.6.1

Jatkaessaan yhteistyötä kumppanien kanssa sirujen alalla EU:n olisi hyödynnettävä parhaalla mahdollisella tavalla olemassa olevia foorumeita, kuten EU:n ja Yhdysvaltojen kauppa- ja teknologianeuvostoa, yhdessä teollisuuden sidosryhmien kanssa, kun otetaan huomioon niiden asiantuntemus ja rooli hankkeiden käytännön toteuttamisessa.

Bryssel 13. toukokuuta 2022.

Neuvoa-antavan valiokunnan ”teollisuuden muutokset” (CCMI) puheenjohtaja

Pietro Francesco DE LOTTO

---

(1)  TechNavio, Semiconductor Market in Military and Aerospace Industry by Product and Geography – Forecast and Analysis 2021–2025, marraskuu 2021; Gartner, ”Worldwide Semiconductor Revenue Grew 10,4 % in 2020”, Gartner-yhtiön lehdistötiedote, 12. huhtikuuta 2021).

1

Semiconductor Market in Military and Aerospace Industry by Product and Geography – Forecast and Analysis 2021–2025

Gartner-yhtiön lehdistötiedote

(2)  Attinasi, Maria Grazia ym. ”The semiconductor shortage and its implication for euro area trade, production and prices”, ECB Economic Bulletin 4/2021, huhtikuu 2021 (URL).

2

ECB Economic Bulletin

---

| 23.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 365/34 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 365/34

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan puolijohde-ekosysteemiä vahvistavasta toimenpidekehyksestä (sirusäädös)”

(COM(2022) 46 final – 2022/0032 (COD))

(2022/C 365/06)

| Esittelijä: | Dirk BERGRATH |
| --- | --- |

Esittelijä:

Dirk BERGRATH

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 7.3.2022
  neuvosto, 17.3.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla, 172 artiklan kolmas kohta, 182 artiklan 1 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 1.6.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 15.6.2022 |
| Täysistunnon nro | 570 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 205/0/5 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 7.3.2022

neuvosto, 17.3.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla, 172 artiklan kolmas kohta, 182 artiklan 1 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

1.6.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

15.6.2022

Täysistunnon nro

570

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

205/0/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Suunnitelma Euroopan teollisuuden häiriönsietokyvyn parantamiseksi ja eurooppalaisen puolijohdeteollisuuden vahvistamiseksi on erittäin tervetullut. Sirusäädöksen keskiössä olisi oltava erityisesti pyrkimys parantaa avoimuutta ja yhteistyötä koko arvoketjussa ja vähentää kohdennetun tuen avulla riippuvuutta muusta maailmasta suunnittelun, valmistuksen, pakkaamisen, testauksen ja kokoonpanon alalla. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Sirusäädöksessä ei kuitenkaan kiinnitetä samassa määrin huomiota koko ekosysteemiin, vaan siinä painotetaan selvästi sellaisia puolijohteita, jotka tulevat olemaan teollisuudelle tärkeitä tulevaisuudessa mutta joita ei tätä nykyä vielä juurikaan käytetä. Säädöstä olisi tältä osin parannettava, ja siinä olisi keskityttävä myös sellaisiin siruihin, joita teollisuudessa todella tarvitaan. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Sirusäädös ei juuri edistä niiden toimitusketjuongelmien ratkaisemista, joiden vaikutukset ovat tällä hetkellä nähtävissä esimerkiksi autoteollisuudessa ja koneenrakennusalalla. Euroopan nykyteollisuudessa tarvittaviin siruihin liittyvät lisä- ja erityistoimenpiteet ovatkin tarpeen, jotta näiden sirusegmenttien kriisinsietokykyä saadaan parannettua. Tämä sekä vahvistaa ja tukee Euroopan nykyistä puolijohdeteollisuutta ja sen nykyaikaistamista että parantaa toimitusvarmuutta ja hyödyttää siten siruista riippuvaisia valmistusteollisuuden aloja Euroopassa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Teollisuuspoliittisten valintojen olisi määräydyttävä paitsi sirujen rakenteellisen koon myös teollisuusasiakkaiden tarpeiden kohdennetun analyysin mukaan. Näin voidaan varmistaa, että kaavaillut tukitoimenpiteet ovat tarkoituksenmukaisia. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Lisäksi olisi käytettävä muun muassa sellaisia kriteereitä kuin sirujen energiatehokkuus, tuotannossa käytettävien raaka-aineiden tyyppi ja mahdollisimman pitkälti kiertoon perustuva tuotantomuoto. Komission, jäsenvaltioiden ja teollisuuden olisikin keskusteltava yhdessä siitä, miten hankintalähteitä voidaan monipuolistaa ja erityisesti miten kriittisten raaka-aineiden kierrätystä voidaan parantaa mikroelektroniikka-alan teollistuneessa kiertotaloudessa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Euroopan unionin sirustrategian ei ennen kaikkea pitäisi rajoittua vain prosessoreihin, vaan sen tulisi koskea kaikentyyppisiä integroituja piirejä ja myös passiivisia komponentteja, pakkausmateriaaleja sekä koneiden valmistusta. Komission esittämä ”tutkimuksesta tuotantoon” -periaate ei ole riittävän kattava, koska arvoketju ei pääty valmistukseen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Jotta tarvittavaa ammattityövoimaa on varmasti saatavilla ja teollisuuspoliittiset tukitoimet voidaan näin ollen myös toteuttaa, komissio ehdottaa useita toimenpiteitä osaamisen kehittämiseksi. Huomiota kiinnittää kuitenkin se, että painopiste on erittäin pitkälti korkean osaamistason työntekijöissä. Tämä on ratkaisevan tärkeää, jotta teknologinen harppaus kohti puolijohdesegmenttiä, jossa kokoluokka on alle 10 nm, onnistuisi. Ei kuitenkaan pitäisi unohtaa, että alan ekosysteemin entistä parempi teollisuuspohja Euroopassa edellyttää myös – ja erityisesti – sitä, että muiden kuin korkean osaamistason työvoimaksi katsottavien työntekijöiden mahdollisuuksia päästä alalle helpotetaan. |
| --- | --- |

1.7

2.   Johdanto ja yleiset huomiot

| 2.1 | EU:n sirusäädöksessä esitetään Euroopan vahvuuksien hyödyntämistä ja nykyisten heikkouksien korjaamista menestyvän puolijohde-ekosysteemin ja häiriönsietokykyisen toimitusketjun kehittämiseksi. Niin ikään esitetään toimenpiteitä toimitusketjun tulevien häiriöiden ennakoimiseksi sekä niihin valmistautumiseksi ja reagoimiseksi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan puolijohde-ekosysteemiä vahvistavasta toimenpidekehyksestä (sirusäädös) (1) liittyy komission tiedonantoon ”Sirusäädös Euroopalle” (2). |
| --- | --- |

2.2

3.   Yleistä

3.1   Komission ehdotuksen sisältö

| 3.1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on tyytyväinen komission ehdotukseen ja erityisesti siihen, että sillä vastataan tarpeeseen ryhtyä toimiin toimitusketjun turvallisuuden sekä avoimuuden ja yhteistyön varmistamiseksi arvoketjun kaikissa vaiheissa. Sirusäädöksellä puututaan toimitusvarmuuteen, joka on vihreän ja digitaalisen muutoksen onnistumisen kannalta keskeinen kysymys. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | ETSK onkin hyvillään siitä, että riippuvuus kolmansista maista peräisin olevista tavaran- ja palvelujentoimittajista erityisesti suunnittelun, valmistuksen, pakkaamisen, testauksen ja kokoonpanon alalla tunnustetaan ongelmaksi. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | ETSK toteaa, ettei sirusäädös juuri edistä niiden toimitusketjuongelmien ratkaisemista, joiden vaikutukset ovat tällä hetkellä nähtävissä esimerkiksi autoteollisuudessa. Siruja, eritoten yli 16 nm:n kokoluokkaan kuuluvia puolijohteita, käytetään nykyään ja tulevaisuudessa pääasiassa autoteollisuudessa mutta myös kodinkone- ja koneenrakennusaloilla. Tähän sirusegmenttiin liittyvät lisä- ja erityistoimenpiteet ovatkin tarpeen, jotta sen kriisinsietokykyä saadaan parannettua. Tämä sekä vahvistaa ja tukee Euroopan nykyistä puolijohdeteollisuutta ja sen nykyaikaistamista että parantaa toimitusvarmuutta ja hyödyttää siten siruista riippuvaisia valmistusteollisuuden aloja Euroopassa. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | ETSK pitää tervetulleena tavoitetta vahvistaa Euroopan markkina-asemaa parantamalla yhteyksiä kautta koko arvoketjun ja etenkin keskittymällä niihin segmentteihin, joissa kustannukset ovat erittäin suuria ja joihin liittyy erityisen paljon riskejä. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | ETSK suhtautuu ehdotettuihin toimenpiteisiin sekä jäsenvaltioita ja teollisuutta koskeviin vaatimuksiin periaatteessa myönteisesti. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | ETSK:n mielestä on kuitenkin harmillista, että erityisesti viimeisiä tuotantovaiheita, jotka mainittiin jo edellä, eli pakkaamista, testausta ja kokoamista ei oteta sirusäädöksessä kattavasti huomioon, joten ekosysteemi on jatkossakin haavoittuvainen niiltä osin. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | ETSK pitää tähän liittyen valitettavana, että mikroelektroniikkaekosysteemiä ei käsitellä sirusäädöksessä asianmukaisesti, koska huomio on keskittynyt huipputason segmenttiin. |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | ETSK katsoo, että rakennekokoa, etenkin ilmoitettua nanometrimäärää, koskeva kysymys menettää merkitystään. Koska ilmoitettu nanometrimäärä ei muutenkaan enää kuvaa todellista fyysistä ulottuvuutta (3), olisi ryhdyttävä jälleen keskustelemaan siitä, onko keskittyminen pelkkiin nanometreihin yhä järkevää vai pitäisikö lisäksi ottaa käyttöön muita kriteereitä, jotka paitsi liittyvät tiiviimmin puolijohteita käyttävän teollisuuden konkreettisiin tarpeisiin myös heijastavat vihreän ja digitaalisen siirtymän tavoitteita. |
| --- | --- |

3.1.8

| 3.1.9 | Sirustrategiassa olisikin paneuduttava siihen, mihin teollisuuden tarpeisiin tulevina vuosikymmeninä on vastattava, jotta Euroopan teollisuuden kilpailukyky säilyy ja sitä voidaan parantaa. Strategian ei ennen kaikkea pitäisi rajoittua prosessoreihin, vaan siinä olisi käsiteltävä kaikentyyppisiä integroituja piirejä ja myös passiivisia komponentteja, pakkausmateriaaleja sekä koneiden valmistusta ja sen olisi siten katettava ekosysteemin koko kirjo. Yleisen logistiikan sekä perushyödykkeiden ja kriittisten raaka-aineiden toimitusvarmuuden olisi niin ikään kuuluttava sen piiriin. Koska mikroelektroniikkamarkkinat ovat erittäin dynaamiset, strategiaa olisi tarkasteltava säännöllisesti uudelleen yhteistyössä asianomaisten sidosryhmäfoorumeiden kanssa, jotta se pysyy ajan tasalla. |
| --- | --- |

3.1.9

| 3.1.10 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komission ehdotuksessa kiinnitetään huomiota myös sellaisiin puolijohteisiin, jotka auttavat vähentämään energiankulutusta tulevaisuuteen suuntautuneilla aloilla, kuten tieto- ja viestintätekniikan alalla, erityisesti datakeskusten ja pilvipalvelujen tarjoajien osalta. |
| --- | --- |

3.1.10

| 3.1.11 | ETSK suhtautuu myönteisesti integroitujen tuotantolaitosten ja EU:n avoimien tilausvalmistajien nimeämiseen. Komissiota kehotetaan kuitenkin määrittelemään selvemmin, minkälaisin indikaattorein on tarkoitus määrittää, onko niillä ”selkeä myönteinen vaikutus unionin puolijohteiden arvoketjuun toimitusvarmuuden varmistamisen ja pätevän työvoiman lisäämisen kannalta”. |
| --- | --- |

3.1.11

| 3.1.12 | ETSK on tyytyväinen myös siihen, että nimeämispäätös on peruttavissa, mikäli käy selväksi, että tällaisen laitoksen tai valmistajan asemaa koskeva hakemus on perustunut vääriin tai vanhentuneisiin tietoihin. Komission olisi huolehdittava aukottomasta valvonnasta sääntöjen noudattamisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

3.1.12

| 3.1.13 | ETSK suhtautuu periaatteessa myönteisesti siihen, että jäsenvaltioiden nimetyt viranomaiset on määrä valtuuttaa keräämään alan yrityksiltä ja niitä edustavilta tahoilta tietoja, joiden avulla ne voivat muodostaa yleiskuvan toimitus- ja arvoketjuista ja niiden keskeisistä toimijoista. Tietojen keruu olisi suotavaa hoitaa yhtenäisellä tavalla kaikkialla EU:ssa, jotta yritysten ei tarvitsisi toimia erilaisten vaatimusten mukaisesti jokaisessa jäsenvaltiossa. Näin hallinnollinen lisätaakka jäisi mahdollisimman pieneksi. Tätä ajatellen on tarkoituksenmukaista katsoa sekä integroitujen tuotantolaitosten ja EU:n avointen tilausvalmistajien olevan yleisen edun mukaisia. Niin ikään on tarkoituksenmukaista kannustaa jäsenvaltioita perustamaan kansallisia tukiohjelmia ja lupamenettelyjä. Koska kerätyt tiedot voivat olla arkaluonteisia, on tärkeää, että niitä käsitellään luottamuksellisesti. Erityisesti olisi huolehdittava avoimuudesta sen suhteen, mitä pyydetyille tiedoille tapahtuu. |
| --- | --- |

3.1.13

| 3.1.14 | ETSK on hyvillään siitä, että osaamisen puutteeseen kiinnitetään erikseen huomiota ja että tässä yhteydessä keskitytään erityisesti siihen, että puolijohde-ekosysteemistä on syytä tehdä houkuttelevampi nuorten osaajien silmissä ja että alan nykyinen työvoima tarvitsee täydennys-, jatko- ja uudelleenkoulutusta teknologisen osaamisvajeen paikkaamiseksi. Jälkimmäistä ryhmää varten ehdotetut toimenpiteet eivät kuitenkaan mene riittävän pitkälle, ja työllisyyden turvaamiseksi olisi otettava käyttöön kohdennetumpia ohjelmia. |
| --- | --- |

3.1.14

| 3.1.15 | ETSK suhtautuu myönteisesti ilmoitukseen eurooppalaisen siruinfrastruktuurikonsortion perustamisesta. Komitea kehottaa nimitettyä koordinaattoria ja komissiota kiinnittämään kokoonpanossa huomiota edustavuuteen ja ennen kaikkea huolehtimaan siitä, että puolijohde-ekosysteemin kaikki osa-alueet ovat konsortiossa edustettuina. |
| --- | --- |

3.1.15

3.2   Kriisitilanteiden hoito: avoimuus ja tuotteiden priorisointi tarkoituksenmukaisina tukivälineinä toimitusvarmuuden edistämisessä

| 3.2.1 | ETSK suhtautuu periaatteessa myönteisesti ehdotukseen ottaa käyttöön välineistö, jonka avulla voidaan varmistaa kyky selviytyä maailmanlaajuisista markkinoiden heilahteluista. Se on omiaan tuomaan avoimuutta koko arvoketjuun ja siten parantamaan toimitusvarmuutta. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Erityisesti varhaisvaroitusjärjestelmä auttaa ennakoimaan toimitusten pullonkauloja ja valmistelemaan tarkoituksenmukaisia vastatoimia, jos kaikki toimijat täyttävät velvoitteensa ja luottamus tietojen asianmukaista käsittelyä kohtaan on riittävää. Tässä yhteydessä olisi varmistettava, että kaikilla aloilla ja toimijoilla on raportointimahdollisuuksia ja että erityisesti yrityksille ja työmarkkinaosapuolille annetaan asiaankuuluvia mekanismeja käyttöön. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Mahdollisuus priorisoida strategisesti tärkeitä tilauksia integroiduissa tuotantolaitoksissa ja EU:n avoimien tilausvalmistajien laitoksissa sekä sellaisissa tuotantolaitoksissa, jotka ovat hyväksyneet tämän mahdollisuuden vastineeksi valtiontuesta, voi olla asianmukainen keino toimitusvarmuuden takaamiseksi, mutta se merkitsee samalla myös puuttumista markkinoiden toimintaan. Komissiota kehotetaan siksi määrittelemään selvemmin, missä tilanteissa tämä on asianmukaista ja odotettavissa. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Myös julkiset yhteishankinnat voivat olla hyödyllinen täydentävä väline, ja niiden avulla voidaan saada käyttöön sellaisia raaka-aineita ja lopputuotteita, joita yksittäisillä jäsenvaltioilla on kenties mahdollisuus saada vain rajoitetusti tai ei lainkaan. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Näiden mekanismien lisäksi komission ja jäsenvaltioiden olisi kuitenkin myös harkittava sekä kriittisten raaka-aineiden että avoimin kriteerein valittavien sirutyyppien strategista varastointia toimitusvarmuuden takaamiseksi kriittisillä aloilla. Siruja koskevien vaatimusten moninaisuuden ja teknisen kehityksen etenemisen vuoksi komission olisi laadittava selkeät ja avoimet kriteerit, joiden perusteella voidaan päättää, onko strateginen varastointi tarkoituksenmukaista ja milloin siihen mahdollisesti turvaudutaan. |
| --- | --- |

3.2.5

3.3   Kokonaisvaltaisessa riskinarvioinnissa on tarkasteltava koko ekosysteemiä

| 3.3.1 | ETSK on tyytyväinen siihen, että riskinarviointi on määrä tehdä ekosysteemin kaikkien alojen ja koko arvoketjun osalta, erityisesti kun ajatellaan kolmansissa maissa olevia raaka-ainelähteitä. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | ETSK korostaa kuitenkin, että ratkaisulähtöinen riskinarviointi merkitsee myös sitä, että kriittisiä riippuvuuksia on vähennettävä strategisesti hallitulla tavalla Euroopan unionin häiriönsietokyvyn parantamiseksi. Komission ja jäsenvaltioiden olisikin keskusteltava yhdessä siitä, miten hankintalähteitä voidaan monipuolistaa ja erityisesti miten kriittisten raaka-aineiden kierrätystä voidaan parantaa mikroelektroniikka-alan teollistuneessa kiertotaloudessa. Tätä varten on tarpeen käydä keskustelua siitä, miten tarvittava infrastruktuuri, kuten purkulaitokset, saadaan rakennettua, minkälaisia tuotevaatimuksia mahdollisimman kattava ja mahdollisimman pitkälti teollistunut kierrätystalous edellyttää ja mitkä sertifioinnit ovat tarkoituksenmukaisia ja käytännössä toteutettavissa, jotta raaka-aineet voidaan kierrättää niin nopeasti ja kattavasti kuin suinkin. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | ETSK korostaa niin ikään, että eurooppalaisten tuotantolaitosten tukeminen edistää Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamista. Paitsi että toimitusketjut ja kuljetusmatkat lyhenevät, uusimpaan tuotantoteknologiaan tehtävien investointien ansiosta myös ympäristökuormitus vähenee ja on mahdollista keskittyä raaka-aineiden optimaaliseen käyttöön sekä jätteiden mahdollisimman kattavaan kierrätykseen ja tehokkaaseen juomaveden käsittelyyn. Uusimman sukupolven sirutuotannossa kiinnitetään siis energiatehokkuuden parantamisen lisäksi huomiota ympäristöjalanjälkeen. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | ETSK painottaa lisäksi, että eurooppalaisten tuotantolaitosten tukeminen parantaa esimerkiksi Euroopan sosiaalisessa peruskirjassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettujen sosiaalisten vähimmäisnormien noudattamista ja siten myös sosiaalista jalanjälkeä. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | ETSK toteaa, että Euroopan teollisuuden strategisen häiriönsietokyvyn saavuttaminen edellyttää koko puolijohde-ekosysteemin huomioon ottamista. Komission esittämä ”tutkimuksesta tuotantoon” -periaate ei ole riittävän kattava, koska arvoketju ei pääty valmistukseen. Niinpä tämä periaate on vain osittain omiaan lisäämään Euroopan markkinoiden riippumattomuutta maailmanlaajuisten riskien suhteen. Jos arvoketjun loppuvaiheen segmenttiin ei kiinnitetä erikseen huomiota, esimerkiksi luonnonkatastrofeihin tai kuljetusyhteyksien katkeamiseen liittyvä riski, joka on osaltaan vaikuttanut nykyisen toimituskriisin syntymiseen, on jatkossakin erittäin suuri. Kuten komissio sirusäädöksessä toteaa, EU:n markkinaosuus pakkaussegmentillä on vain noin 5 prosenttia eli jopa selvästi pienempi kuin alalla kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | ETSK tähdentää, että ekosysteemin kokonaisvaltainen huomioon ottaminen loppuvaiheen prosessit mukaan lukien edistää myös Euroopan vihreän kehityksen ohjelman toteutumista. Ympäristönäkökulmasta tarkasteltuna ei esimerkiksi ole järkevää pitää alkuvaiheen tuotantoa Euroopassa, kuljettaa tuotteet sitten kolmansiin maihin ja testata ja pakata ne siellä vain sitä varten, että ne tuodaan jälleen takaisin EU:hun. Sen lisäksi, että tästä aiheutuu ympäristölle haittaa, tällaiset pidennetyt toimitusketjut ovat myös paljon muita riskialttiimpia. Avoimen strategisen riippumattomuuden suhteen onkin löydettävä oikea tasapaino niin, että EU:sta tulee häiriönsietokykyinen ilman että sen yhteydet maailmanmarkkinoihin uhkaavat katketa. |
| --- | --- |

3.3.6

| 3.3.7 | Näin ollen ETSK katsoo, että jotta voidaan ennen kaikkea välttää ei-toivottua maantieteellistä jakautumista tai tiettyjen sellaisten markkinasegmenttien keskittymistä, jotka ovat erittäin kannattavia tai joilla kustannukset ovat hyvin suuria, olisi suotavaa tutkia tarkemmin koko toimitusketjun roolia ja erityisesti antaa puolijohdestrategiassa enemmän painoarvoa EU:ssa hoidettaville loppuvaiheen prosesseille. |
| --- | --- |

3.3.7

| 3.3.8 | ETSK kehottaakin tarkastelemaan ja painottamaan enemmän sellaista edistynyttä pakkausteknologiaa, jota voidaan käyttää Euroopassa kustannus- ja energiatehokkaalla tavalla ja jonka avulla voidaan siten lisätä EU:n riippumattomuutta maailmanlaajuisten riskien sekä markkinoiden heilahtelujen suhteen. |
| --- | --- |

3.3.8

3.4   Yhteisrahoitus – tarkoituksenmukainen toimenpide riskien ja kustannusten vähentämiseksi

| 3.4.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että valtiontuki on tarkoitus sallia ehdotetussa säädöksessä mainituin kriteerein, etenkin jos kyseisiä laitoksia ei muutoin olisi EU:ssa lainkaan tai vain vähän ja jos niillä on erityinen strateginen merkitys. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Lisäksi ETSK pitää hyvänä sitä, että kyseisten laitosten on ennen kaikkea voitava odottaa tulevan pidemmällä aikavälillä toimeen ilman uusia valtiontukia ja sitoutuvan vahvasti edistämään innovointia EU:n puolijohde-ekosysteemissä myös tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | ETSK korostaa, että kannustinvaikutusten on oltava konkreettisesti mitattavissa ja että jo suunniteltujen yritysten yhteisrahoitusta on vältettävä, jotta voidaan varmistaa, että myönnetyt varat todella vaikuttavat myönteisesti innovointiin ja työllisyyteen kautta koko puolijohde-ekosysteemin. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | ETSK:n mielestä lisäkriteerit ovat kuitenkin tarpeen, etenkin kun tarkoituksena on, että osoitettavissa olevat rahoitusvajeet voidaan paikata 100-prosenttisesti. Sosiaalipoliittisilla kriteereillä, esimerkiksi asianomaisen yrityksen asenteella työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja työehtosopimusneuvotteluja kohtaan, EU:hun sijoittautuneiden tavarantoimittajien kanssa tehtävän yhteistyön asettamisella etusijalle sekä investointien avulla syntyneiden kestävien lisätyöpaikkojen määrällä ja työehtojen ja -olojen laadulla, olisi oltava tässä yhteydessä oma roolinsa. |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.4.5 | Lisäksi ETSK ehdottaa, ettei tukitoimia keskitetä puolijohde-ekosysteemin yksittäisille segmenteille vaan että edellä mainittujen kriteerien noudattamisen lisäksi huolehditaan siitä, että taloudellinen tuki jakautuu tasapainoisesti kautta koko arvoketjun. |
| --- | --- |

3.4.5

3.5   Taidot ja osaamisen kehittämistoimenpiteet innovoinnin edistäjinä

| 3.5.1 | ETSK on tyytyväinen siihen, että sirusäädöksessä kiinnitetään huomiota myös taitoihin ja osaamisen kehittämiseen. Kohdennetut julkiset investoinnit koulutukseen sekä lähtökohtaisesti pätevöittämiseen ja uudelleenkoulutukseen ovat ratkaisevan tärkeitä erityisesti vihreän ja digitaalisen siirtymän onnistumisen kannalta. Huomiota kiinnittää kuitenkin se, että painopiste on erittäin pitkälti korkean osaamistason työntekijöissä ja erityisesti jatkokoulutusohjelmissa. Tämä on epäilemättä ratkaisevan tärkeää, jotta teknologinen harppaus kohti puolijohdesegmenttiä, jossa kokoluokka on alle 10 nm, onnistuisi. Ei kuitenkaan pitäisi unohtaa, että alan ekosysteemin entistä parempi teollisuuspohja Euroopassa edellyttää myös sitä, että muiden kuin korkean osaamistason työvoimaksi katsottavien työntekijöiden mahdollisuuksia päästä alalle helpotetaan. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Puolijohde-ekosysteemistä on tehtävä vetovoimaisempi työntekijöiden silmissä. Houkuttelevien jatkokoulutusohjelmien tarjoamisen lisäksi on suotavaa omaksua lähestymistapa, jossa kiinnitetään huomiota koko koulutusjärjestelmään. Kiinnostusta puolijohde-ekosysteemiä kohtaan olisi heräteltävä jo ylemmän perusasteen ja keskiasteen oppilaitoksissa esimerkiksi muokkaamalla tiedeaineiden opetussuunnitelmia ekosysteemin erityistarpeiden mukaisiksi. Tämä mahdollistaa varhaisen urasuunnittelun ja asianmukaisten valintojen tekemisen. Alan vetovoimaa voidaan lisätä edelleen helpottamalla pääsyä laadukkaisiin, tarpeiden mukaan räätälöityihin ja palkallisiin harjoittelupaikkoihin, uravarjostuspaikkoihin ja mentorointiohjelmiin sekä tarjoamalla mahdollisuuksia saada ajantasaista tietoa alan ammateista. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | On kuitenkin myös tärkeää antaa puolijohde-ekosysteemissä jo työskenteleville koulutusta uusista tuotantomenetelmistä sekä alle 10 nm:n kokoluokkaan kuuluvien puolijohteiden suunnittelua ja tuotantoa koskevista erityisvaatimuksista, jotta siirtyminen seuraavan sukupolven teknologiaan sujuisi saumattomasti. Osaamiskeskusten eurooppalaisen verkoston perustamista on pidettävä tässä mielessä tervetulleena, mutta olisi huolehdittava siitä, että sen puitteissa todella tarjotaan kohdennettuja toimenpiteitä alan nykyisten työntekijöiden osaamisen kehittämiseksi. |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.5.4 | Vihreän ja digitaalisen muutoksen onnistumisen varmistamiseksi olisi keskityttävä ennen kaikkea sellaisten teollisuudenalojen ja alueiden työntekijöiden jatko-, täydennys- ja uudelleenkoulutukseen, jotka käyvät parhaillaan läpi rakennemuutosta tai joilla se on tulevaisuudessa edessä. Aktiivisessa teollisuuspolitiikassa olisi pyrittävä kiinnittämään erityistä huomiota niihin alueisiin, joilta teollisuustoiminta on häviämässä ja suhteettoman suuri osa työikäisistä muuttaa muualle, ja luomaan kannustimia investointien suuntaamiseksi kyseisille alueille. Lisäksi olisi keskusteltava siitä, miten jatko-, täydennys- ja uudelleenkoulutustoimenpiteitä voidaan yhdistää lyhennettyyn työaikaan tai työttömyysetuuksiin ja miten asianomaisille työntekijöille voidaan antaa, esimerkiksi siirtymävaiheen työpaikkoja tarjoavien yritysten kautta, mahdollisuus osallistua asiaankuuluviin uudelleenkoulutustoimenpiteisiin. |
| --- | --- |

3.5.4

| 3.5.5 | Jäsenvaltioita olisi myös kannustettava perustamaan omia asiaa koskevia ohjelmiaan ja sisällyttämään ne kansallisiin osaamisen kehittämisstrategioihinsa. |
| --- | --- |

3.5.5

Bryssel 15. kesäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 46 final.

1

(2)  COM(2022) 45 final.

2

(3)  https://ieeexplore.ieee.org/stamp/stamp.jsp?tp=&arnumber=9063714

3

---

| 23.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 365/40 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 365/40

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi Horisontti Eurooppa -ohjelman yhteisyritysten perustamisesta annetun asetuksen (EU) 2021/2085 muuttamisesta siruyhteisyrityksen osalta”

(COM(2022) 47 final – 2022/0033 (NLE))

(2022/C 365/07)

| Esittelijä: | Stoyan TCHOUKANOV |
| --- | --- |

Esittelijä:

Stoyan TCHOUKANOV

| Lausuntopyyntö | neuvosto, 16.3.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 1.6.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 15.6.2022 |
| Täysistunnon nro | 570 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 207/0/5 |

Lausuntopyyntö

neuvosto, 16.3.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

1.6.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

15.6.2022

Täysistunnon nro

570

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

207/0/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Puolijohteet ovat vahvojen geopoliittisten intressien ytimessä, ja ne tarjoavat maille edellytyksiä toimia (sotilaallisesti, taloudellisesti ja teollisesti) ja edistää digitalisaatiota ja ekologista siirtymää. Ne ovat olennaisen tärkeitä strategisen ja teollisen riippumattomuuden kannalta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Sen vuoksi ETSK yhtyy strategiseen tavoitteeseen parantaa Euroopan puolijohde-ekosysteemin vahvuutta ja katsoo, että Euroopan on houkuteltava investointeja kaikkien edistyneimpien sirujen suunnitteluun ja tuotantoon. Komitea katsoo kuitenkin, että vahvuus olisi paremmin saavutettavissa, jos eurooppalaisia tutkijoita, insinöörejä ja ammattitaitoisia työntekijöitä kannustettaisiin pysymään Euroopassa muun muassa taloudellisten kannustimien ja kilpailukykyisten uramahdollisuuksien avulla, kun otetaan huomioon Aasiassa tai Yhdysvalloissa tarjolla olevat mahdollisuudet. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Koska kiireelliset toimet ovat tarpeen, vaikutustenarviointia ei tehty eikä suunnitteilla ollut julkista verkkokuulemismenettelyä. ETSK käyttää tilaisuutta hyväkseen tuodakseen esiin eräitä huolia, jotka johtuvat siitä, että ehdotuksesta ei ole tehty vaikutustenarviointia. Komitea ymmärtää, että tavanomainen tekninen vaikutustenarviointi olisi kestänyt liian kauan kiireellisen tilanteen huomioon ottaen, mutta katsoo, että komission olisi pitänyt esittää ainakin älykäs matriisi dynaamisia simulaatioita varten, jotta lainsäätäjiä ja kansalaisyhteiskuntaa voitaisiin auttaa ennakoimaan ehdotuksen mahdollisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK:n huolta siruyhteisyritykselle osoitetuista määrärahoista lisää se, ettei vaikutustenarviointia ole tehty, koska kansalaisyhteiskunta ei voi muodostaa omaa näkemystään perusteista tai menetelmistä, joita komissio on käyttänyt talousarvion määrittelyssä. Sirusäädökseen liittyvä rahoitusselvitys ei ole riittävä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo, että teollis- ja tekijänoikeudet ovat niin keskeinen tekijä EU:n innovoijien investoinneista ja tutkimustoiminnasta palkitsemisessa samalla kun täytetään toteuttajien/käyttäjien tarpeet ja mahdollistetaan innovatiivisten puolijohteiden edistäminen ja vakaan huipputasoisen eurooppalaisen siruekosysteemin luominen, että ne olisi mainittava ehdotukseen sisältyvissä säännöksissä eikä vain perusteluosassa, jolla ei ole oikeudellisesti sitovia vaikutuksia. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Ehdotetulla siruyhteisyrityksellä pyritään erityisesti vähentämään teollisuudelle aiheutuvia riskejä ja epävarmuustekijöitä, jotka liittyvät tutkimus- ja innovaatiotoimiin ja uusiin teknologioihin tehtäviin investointeihin, jakamalla riskejä ja parantamalla investointien ennakoitavuutta. Yhdysvaltalainen siruvalmistaja kertoi suunnitelmista investoida kokonaista 88 miljardia Yhdysvaltain dollaria eri puolille Eurooppaa osana kunnianhimoista laajentumista, jolla pyritään vähentämään maailmanlaajuisen puolijohteiden toimitusketjun epätasapainoa, mikä on osoitus sijoittajien myönteisestä suhtautumisesta ehdotettuun EU:n sirusäädökseen. |
| --- | --- |

1.6

2.   Johdanto

| 2.1 | Viime kuukausina toimitusviiveet ovat koetelleet monia aloja. Niitä ovat esimerkiksi autoala, tietokoneet, älypuhelimet sekä terveydenhuollon, energian, turvallisuuden, viestinnän ja teollisuusautomaation alojen sovellukset ja infrastruktuurit. Syynä tähän on pula puolijohteista, hyvin pienistä komponenteista, joita on teknisissä laitteissa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Puolijohteet ovat vahvojen geopoliittisten intressien ytimessä, ja ne tarjoavat maille edellytyksiä toimia (sotilaallisesti, taloudellisesti ja teollisesti) ja edistää digitalisaatiota ja ekologista siirtymää. On todennäköistä, että Venäjän Ukrainaa vastaan käymällä sodalla on keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä monia sivuvaikutuksia puolijohdeteollisuuteen, jolla on EU:n digitaalisen suvereniteetin kannalta ensisijainen asema. Tilanne vaikuttaa neonin, palladiumin ja C4F6:n, kolmen mikrosirujen valmistuksen kannalta ratkaisevan tärkeän ja korvaamattoman materiaalin, tuotantoon. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Yhdysvallat hallitsee puolijohteiden suunnittelua, ja lisäksi Yhdysvaltain kongressi hyväksyi tammikuussa 2021 CHIPS for America -lain (Creating Helpful Incentives to Produce Semiconductors). Aasialainen tuotanto keskittyy erityisesti Taiwaniin, ja sen osuus on noin 70 prosenttia kokonaistuotannosta ja 90 prosenttia teknologialtaan edistyneimmistä siruista. Vaikka nykyinen pula johtuu osittain covid-19-pandemiasta, ei pitäisi aliarvioida Washingtonin ja Pekingin välisen taloudellisen kilpailun merkitystä. Tämä taloudellinen kilpailu asettaa Taiwanin näiden kahden valtion välisen teknologisen kilpailun eturintamaan. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Tässä yhteydessä asetusehdotuksen tavoitteena on luoda yhdessä eurooppalainen huipputason siruekosysteemi, tuotanto mukaan lukien. Sillä muutetaan nykyisiä ehdotuksia, jotta voidaan hyödyntää Euroopan vahvuuksia ja puuttua jäljellä oleviin heikkouksiin, kehittää kukoistava puolijohde-ekosysteemi ja häiriönsietokykyinen toimitusketju sekä luoda toimenpiteitä, joilla valmistellaan ja ennakoidaan toimitusketjun tulevia häiriöitä ja reagoidaan niihin. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ”Ehdotus neuvoston asetukseksi Horisontti Eurooppa -ohjelman yhteisyritysten perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EU) 2021/2085 muuttamisesta” (jäljempänä ”ehdotus”) täydentää sirusäädöstä koskevaa ehdotusta. Yksi ehdotetun sirusäädöksen tavoitteista on perustaa Siruja Euroopalle -aloite, jolla tuetaan laajamittaista valmiuksien kehittämistä. Aloitteen mukaiset toimet toteutetaan ensisijaisesti siruyhteisyrityksen eli muutetun ja uudelleen nimetyn keskeiset digitaaliteknologiat -yhteisyrityksen (KDT) avulla. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EU:n talousarviosta tuetaan Siruja Euroopalle -aloitetta yhteensä 3,3 miljardilla eurolla, josta 1,65 miljardia euroa rahoitetaan Horisontti Eurooppa -ohjelmasta ja 1,65 miljardia euroa Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta. Tästä kokonaismäärästä 2,875 miljardia euroa otetaan käyttöön siruyhteisyrityksen avulla. |
| --- | --- |

2.6

3.   Yleiset huomiot

3.1   Inhimillinen pääoma

| 3.1.1 | ETSK toteaa, että tavoitteena ei ole tulla omavaraiseksi, mikä ei ole saavutettavissa oleva tavoite, koska riippuvuussuhteet toimitusketjuissa kolmansien maiden kanssa ovat edelleen vahvoja, vaan nopeuttaa strategisen riippumattomuuden ja teknologisen suvereniteetin saavuttamista ja uudistaa maailmanlaajuista kilpailukehystä vahvistamalla EU:n yhteistä teollisuuspolitiikkaa. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | ETSK yhtyy strategiseen tavoitteeseen parantaa Euroopan puolijohde-ekosysteemin vahvuutta ja katsoo, että Euroopan on houkuteltava investointeja kaikkien edistyneimpien sirujen suunnitteluun ja tuotantoon. Komitea katsoo kuitenkin, että vahvuus olisi paremmin saavutettavissa, jos eurooppalaisia tutkijoita, insinöörejä ja ammattitaitoisia työntekijöitä kannustettaisiin pysymään Euroopassa muun muassa taloudellisten kannustimien ja kilpailukykyisten uramahdollisuuksien avulla, kun otetaan huomioon Aasiassa tai Yhdysvalloissa tarjolla olevat mahdollisuudet. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Yksi sirusäädöspaketin tavoitteista on tukea laajamittaista valmiuksien kehittämistä investoinneilla rajatylittävään tutkimukseen, jotta voidaan kehittää huipputason ja seuraavan sukupolven puolijohdeteknologioita. Tässä yhteydessä painotetaan erityisesti startup- ja scale-up-yrityksiä. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Ehdotuksessa keskitytään tukemaan investointeja rajatylittäviin ja avoimesti saatavilla oleviin tutkimus-, kehitys- ja innovointi-infrastruktuureihin, jotka on perustettu Euroopan unionissa. ETSK toteaa, että näiden tavoitteiden saavuttamiseksi EU:n on voitava luottaa inhimilliseen pääomaan ja tutkijoihin, sillä ainoastaan he voivat kehittää EU:n innovointipotentiaalia. ETSK pohtii, mitä konkreettisia toimia toteutetaan sen varmistamiseksi, että eurooppalaiset tutkijat eivät pyrkisi lähtemään EU:n ulkopuolelle ja että heillä olisi aktiivinen rooli suunnitellussa osaamiskeskusten verkostossa kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Tutkijat ja nuoret insinöörit pitävät palkkausta ja urakehitystä yleensä parempana EU:n ulkopuolisissa maissa. Tässä yhteydessä ETSK pyytää komissiota esittämään asiaa koskevia tilastoja, joiden avulla voitaisiin arvioida muihin tutkimus- ja osaamiskeskuksiin tapahtuvan aivoviennin suuntauksia. Ulkomaisten asiantuntijoiden tunnustamisprosessin nopeuttamiseen tähtäävä ohjelma voi houkutella lisäresursseja hankkeeseen. Ehdotuksen tavoitteet jäävät merkityksettömiksi ilman tutkijoita, insinöörejä ja ammattitaitoisia työntekijöitä, jotka ovat halukkaita työskentelemään ja asumaan EU:ssa. |
| --- | --- |

3.1.5

3.2   Vaikutustenarviointi

| 3.2.1 | Koska kiireelliset toimet ovat tarpeen, vaikutustenarviointia ei tehty eikä suunnitteilla ollut julkista verkkokuulemista. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Asian kiireellisyyttä ei voida kiistää. Vuoden 2020 lopulta lähtien valmistajilla on ollut pulaa komponenteista ja erityisesti puolijohteista. Puute johtuu useista kumulatiivisista tekijöistä:






  — | covid-19-terveyskriisiin liittyvät sulkutoimet, jotka ovat pysäyttäneet tuotannon ja aiheuttaneet viivästyksiä toimituksissa |
| --- | --- | --- |

3.2.2

—

covid-19-terveyskriisiin liittyvät sulkutoimet, jotka ovat pysäyttäneet tuotannon ja aiheuttaneet viivästyksiä toimituksissa

| — | ilmasto-olosuhteet: Taiwanin vakavat kuivuusjaksot ovat vaikuttaneet puolijohteiden valmistukseen, joka vaatii paljon vettä |
| --- | --- |

—

ilmasto-olosuhteet: Taiwanin vakavat kuivuusjaksot ovat vaikuttaneet puolijohteiden valmistukseen, joka vaatii paljon vettä

| — | elektronisten laitteiden (tietokoneet jne.) kysynnän kasvu |
| --- | --- |

—

elektronisten laitteiden (tietokoneet jne.) kysynnän kasvu

| — | sähköautojen suosion kasvu |
| --- | --- |

—

sähköautojen suosion kasvu

| — | kasvava kiinnostus kryptovaluuttojen louhintaan, joka edellyttää puolijohteista koostuvia grafiikkasuorittimia |
| --- | --- |

—

kasvava kiinnostus kryptovaluuttojen louhintaan, joka edellyttää puolijohteista koostuvia grafiikkasuorittimia

| — | 5G:n käyttöönotto, joka edellyttää puolijohteita oheislaitteissa |
| --- | --- |

—

5G:n käyttöönotto, joka edellyttää puolijohteita oheislaitteissa

| — | laitosautomaatio osana Teollisuus 4.0 -hanketta, jossa käytetään puolijohteita. |
| --- | --- |

—

laitosautomaatio osana Teollisuus 4.0 -hanketta, jossa käytetään puolijohteita.

| 3.2.3 | ETSK katsoo, että kiireellisyys ei ole ainoa ongelma, vaan ongelmana on se, että Taiwan Semiconductor Manufacturing Company (TSMC) ja Samsung Electronics valmistavat 70 prosenttia puolijohteista. Suuren kysynnän vuoksi niiden on asetettava tietyt asiakkaat etusijalle, ja uuden tuotantolaitoksen rakentaminen kestää kahdesta kolmeen vuotta. (1) |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | ETSK käyttää tilaisuutta hyväkseen tuodakseen esiin tietyt huolensa siitä, että ehdotuksesta ei ole tehty vaikutustenarviointia. Euroopan komissio käynnisti huhtikuussa 2021 paremman sääntelyn agendan, jonka tavoitteena on ”yhteistyöllä parempaa lainsäädäntöä”. (2) Siinä otetaan käyttöön ”yksi sisään, yksi ulos” -periaate, josta tulee EU:n politiikan keskeinen toimintalinja vuodesta 2022 lähtien. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | ETSK ymmärtää, että standardipituisen teknisen vaikutustenarvioinnin laatiminen olisi kestänyt liian kauan kiireellisen tilanteen huomioon ottaen ja että se olisi ollut käytännössä hyödytöntä. Komitea katsoo kuitenkin, että komission olisi pitänyt esittää älykäs matriisi dynaamisia simulaatioita varten, jotta lainsäätäjät ja kansalaisyhteiskunta voisivat ennakoida ehdotuksen mahdollisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Vaikutustenarvioinnin puuttuminen vaikuttaa kielteisesti ETSK:n mahdollisuuteen muodostaa oma näkemyksensä perusteluista ja menettelyistä, joita komissio on käyttänyt siruyhteisyrityksen talousarvion määrittelyssä. Sirusäädökseen liittyvä rahoitusselvitys ei myöskään ole riittävä. Kansalaisyhteiskunnan on tiedettävä tarkasti ja konkreettisesti, mistä rahoitus on peräisin ja minne se menee. |
| --- | --- |

3.2.6

3.3   Teollis- ja tekijänoikeudet

| 3.3.1 | Teollis- ja tekijänoikeudet ovat vaarallisen ylikuormittunut termi. Yleisimmässä merkityksessään sillä tarkoitetaan kaikkea tietämystä, joka on jonkin tahon omistuksessa. Esimerkkinä tästä ovat patentit. Patentilla tunnustetaan tietämyksen omistajuus ja osoitetaan sen suojelun ehdot. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Puolijohdeteollisuudessa termi kuitenkin ymmärretään siten, että sillä tarkoitetaan suunnittelu- tai varmennusyksikköä, joka on käyttövalmis ja lisensoitavissa. Puolijohdealan teollis- ja tekijänoikeudet (semiconductor IP, SIP) ja suunnittelun teollis- ja tekijänoikeudet (design IP, DIP) ovat yleensä yksi ja sama asia, ja niistä käytetään usein nimitystä IP, IP-lohkot tai IP-ydin. Kyseessä on suunnittelukomponentti, vaikkapa prosessori, joka on tarkistettu ennalta ja joka voidaan sisällyttää johonkin toiseen malliin. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Käytännössä lisenssineuvottelujen edellyttämät oikeudelliset ja hallinnolliset toimet ylittävät usein teollis- ja tekijänoikeuksien mallien lisensoinnin hyödyt. Puolijohdealan yritykset ovat sen vuoksi useissa tapauksissa käyttäneet teollis- ja tekijänoikeuksiaan patenttien muodossa. Suuria patenttisalkkuja voidaan käyttää sekä kilpailun rajoittamiseen että kilpailuaseman parantamiseen ristiinlisensoinnin avulla. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Ehdotuksen perusteluissa viitataan ”käyttäjäyhteisöihin, joilla on teollis- ja tekijänoikeuksia”, eli siinä mainitaan teollis- ja tekijänoikeuksien käyttäjät mutta ei niiden haltijaa. Sen jälkeen todetaan, että ”osaamiskeskukset helpottavat suunnitteluinfrastruktuurin ja pilottituotantolinjojen avointa ja syrjimätöntä saatavuutta ja tehokasta käyttöä”. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | ETSK pohtiikin, viitataanko ”syrjimättömällä saatavuudella” SEP-patenttien FRAND-lisensointiin (”reilu, kohtuullinen ja syrjimätön”). Jos näin on, ehdotuksessa olisi taattava FRAND-lisensointiin tasapainoinen ja pragmaattinen lähestymistapa, jossa keskitytään avoimuuden lisäämiseen ja sellaisen keskitien löytämiseen, jolla palkitaan asianmukaisesti EU:n innovoijia ja täytetään samalla toteuttajien ja/tai käyttäjien tarpeet ja mahdollistetaan innovoinnin edistäminen. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | ETSK katsoo lisäksi, että teollis- ja tekijänoikeudet ovat niin keskeinen tekijä ehdotuksen tavoitteiden saavuttamisessa, että ne olisi mainittava nimenomaisesti ehdotukseen sisältyvissä säännöksissä eikä ainoastaan perusteluosassa, jolla ei ole oikeudellisesti sitovia vaikutuksia. |
| --- | --- |

3.3.6

Bryssel 15. kesäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Journal du Net, 2/11/2021.

1

(2)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Parempaa sääntelyä: yhteistyöllä parempaa lainsäädäntöä, COM(2021) 219 final

2

---

| 23.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 365/44 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 365/44

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi fluoratuista kasvihuonekaasuista, direktiivin (EU) 2019/1937 muuttamisesta ja asetuksen (EU) N:o 517/2014 kumoamisesta”

(COM(2022) 150 final – 2022/0099 (COD))

(2022/C 365/08)

| Esittelijä: | Kęstutis KUPŠYS |
| --- | --- |

Esittelijä:

Kęstutis KUPŠYS

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 5.5.2022
  neuvosto, 10.5.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta |
| Vastaava jaosto | maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen jaostossa | 31.5.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 15.6.2022 |
| Täysistunnon numero | 570 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 140/1/6 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 5.5.2022

neuvosto, 10.5.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta

Vastaava jaosto

maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen jaostossa

31.5.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

15.6.2022

Täysistunnon numero

570

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

140/1/6

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Komission 5. huhtikuuta 2022 ehdottama fluorattuja kaasuja koskevan asetuksen eli F-kaasuasetuksen (asetus (EU) N:o 517/2014 (1)) tarkistus (2) on askel oikeaan suuntaan. ETSK katsoo, että tarvitaan enemmän kunnianhimoa, jotta voidaan varmistaa, että eurooppalaisia yrityksiä ja kotitalouksia ei kuormiteta ilmastoa vahingoittavalla laitekannalla tulevina vuosikymmeninä, ja säilyttää EU:n maailmanlaajuinen johtoasema ilmastotoimissa ottamalla käyttöön huippuluokan vihreitä teknologisia ratkaisuja. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Monilla fluorihiilivedyillä (HFC-yhdisteet) on suuri lämmitysvaikutus (GWP). Komission nyt esittämän ehdotuksen parantaminen tarjoaa näin ollen lisämahdollisuuden vähentää merkittävästi suoria ilmastovaikutuksia niin, että vältetään suuren GWP-arvon fluorihiilivetyjen käyttöä ja siirrytään suoraan F-kaasuja sisältämättömiin vaihtoehtoihin, joilla on alhainen GWP-arvo. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Lämpöpumpuille, huoneilmastointilaitteille, jäähdyttimille ja jäähdytyssovelluksille on tarjolla vaihtoehtoja, joissa käytetään alhaisen GWP-arvon luonnollisia kylmäaineita. ETSK kannattaa sitä, että näissä laitteissa kielletään vuoden 2030 jälkeen kaikki kylmäaineet, joiden GWP-arvo on yli 5. Komitea katsoo, että sektorikohtainen kielto antaa selkeän viestin markkinoille, se on hallinnollisesti helppo panna täytäntöön ja sen kiertämisen riski on pieni. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Komitea suosittaa painokkaasti yhdistämään REPowerEU-tavoitteen (3) ja F-kaasujen asteittaisen käytöstä poistamisen ja pyrkimään kylmäaineisiin, joiden GWP-arvo on mahdollisimman alhainen. Tämä koskee erityisesti lämpöpumppuja. ETSK katsoo, että pelko alan markkinoiden pullonkauloista on perusteeton, sillä alan tuotantokapasiteetti kasvaa ja tuotanto perustuu pääasiassa luonnollisiin kylmäaineisiin. EU:lla on oiva tilaisuus tehdä tästä esimerkkitapaus maailmanlaajuisten vihreiden standardien asettamisessa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kiintiöjärjestelmän odotettiin vähentävän suuren GWP-arvon kaasujen käyttöä, mutta se ei ole auttanut muuttamaan markkinoita riittävästi. On selvää, että näiden kaasujen laiton kauppa on lisääntynyt jatkuvan markkinakysynnän tyydyttämiseksi. Komitea kehottaa ottamaan käyttöön mekanismin kiintiöiden myynnistä saatavien tulojen lisäämiseksi. Nämä tulot voidaan osoittaa tullitarkastusten tehostamiseen jäsenvaltioiden tasolla, GWP-arvoltaan alhaisten vaihtoehtojen käyttöönoton edistämiseen ja riittävän koulutuksen tarjoamiseen kyseisten laitteiden asentajille. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | On keskeisen tärkeää vastata koulutustarpeisiin fluorihiilivetyjen vaihtoehtojen alalla. Ammattitaitoiset teknikot sekä hyväksyntä-, pätevöinti- ja rekisteröintijärjestelmät ovat olennaisen tärkeitä GWP-arvoltaan alhaisten luonnollisten kylmäaineiden edistämiseksi. |
| --- | --- |

1.6

2.   Yleistä

Johdanto

| 2.1 | Fluoratut kaasut ovat merkittäviä kasvihuonekaasuja. Ilman sääntelyä fluorihiilivetyjen päästöt saattavat johtaa maapallon keskilämpötilan 0,35–0,5 celsiusasteen nousuun vuoteen 2100 mennessä. Näiden päästöjen välttäminen vaikuttaisi merkittävästi ilmaston lämpenemisen rajoittamiseen. Lyhyellä aikavälillä (2050) fluorihiilivetypäästöjen vähentäminen olisi valtavan tehokasta ilmastokriisin torjunnassa. (4) |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Monilla fluorihiilivedyillä on suuri lämmitysvaikutus (GWP). Trifluorimetaani (HFC-23) on voimakkain fluorihiilivety, ja sen GWP-arvo on 14 600, eli kilo trifluorimetaania lämmittää maapalloa lähes yhtä paljon kuin 15 tonnia hiilidioksidia. Trifluorimetaanipitoisuudet lisääntyvät ilmakehässä hälyttävää vauhtia: vuonna 2008 pitoisuus oli 21 ppt, kun nyt se on ennätykselliset 35 ppt. (5) |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Toista samankaltaista kaasua eli rikkiheksafluoridia (SF6), jota käytetään laajalti eristyskaasuna kojeistoissa, pidetään kaikkein haitallisimpana F-kaasuna, sillä sen GWP-arvo on 25 200. Kotitalouksille EU:ssa vuonna 2022 tyypillisesti myyty lämmitys- ja jäähdytyslaite voi sisältää F-kaasuja joiden GWP-arvo on yli 700, mikä tarkoittaa, että laitteen sisältämällä noin puolella kilolla jäähdytysainetta on 0,35 tonnin hiilijalanjälki. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kaiken kaikkiaan F-kaasujen osuus EU:n kaikista kasvihuonekaasupäästöistä on noin 2,5 prosenttia. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Otsonikerrosta heikentävät aineet (ODS) ohentavat otsonikerrosta ja lämmittävät ilmastoa. Osa on korvattu fluorihiilivedyillä, jotka eivät heikennä otsonikerrosta, mutta edistävät kuitenkin osaltaan ilmaston lämpenemistä. ETSK on laatinut vastaavan lausunnon (6) otsoniasetuksesta (7). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | F-kaasuasetuksen tavoitteena on vähentää F-kaasupäästöjä muun muassa vähentämällä asteittain fluorihiilivetyjen käyttöä EU:ssa. Fluorihiilivetyjen maailmanlaajuista käyttöä pyritään vähentämään asteittain myös Montrealin pöytäkirjan puitteissa. Otsoniasetuksella ja F-kaasuasetuksella on yhdessä varmistettava, että unioni noudattaa pöytäkirjan mukaisia velvoitteitaan. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Nykyisen F-kaasuasetuksen tavoitteena on vähentää EU:n F-kaasupäästöjä vuoteen 2030 mennessä kahdella kolmasosalla vuoden 2014 tasosta. Ilmastolain mukaisesti uudella ehdotuksella edistetään päästöjen vähentämistä vähintään 55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä ja pyritään tekemään EU:sta ilmastoneutraali vuoteen 2050 mennessä erityisesti seuraavien poliittisten aloitteiden avulla, kuten komissio on todennut:






  — | tavoitetason nostaminen |
| --- | --- | --- |

2.7

—

tavoitetason nostaminen

| — | täytäntöönpanon ja täytäntöönpanon valvonnan parantaminen |
| --- | --- |

—

täytäntöönpanon ja täytäntöönpanon valvonnan parantaminen

| — | kattavampi seuranta |
| --- | --- |

—

kattavampi seuranta

| — | Montrealin pöytäkirjan noudattamisen varmistaminen. |
| --- | --- |

—

Montrealin pöytäkirjan noudattamisen varmistaminen.

F-kaasut ja vihreän kehityksen ohjelma

| 2.8 | F-kaasuehdotuksessa asetetaan kunnianhimoinen tavoite fluorihiilivetyjen käytön asteittaiselle vähentämiselle, ja siihen sisältyy useita uusia kieltoja, jotka koskevat markkinatuotteita ja laitteita. Tämä tarkoittaa, että laitteet ja tuotteet, joiden F-kaasuilla on suuri GWP-arvo, häviävät vähitellen markkinoilta. Komitea katsoo kuitenkin, että on hyvin tärkeää edistää siirtymistä suoraan mahdollisimman alhaisen GWP-arvon F-kaasuja sisältämättömiin vaihtoehtoihin ja välttää väliratkaisuja. EU:n markkinat osoittavat, että tämä on mahdollista, ja EU:n olisi näytettävä esimerkkiä. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | On välttämätöntä nostaa tavoitetasoa, jotta voidaan varmistaa, että eurooppalaisia yrityksiä ja kotitalouksia ei kuormiteta ilmastoa vahingoittavalla laitekannalla tulevina vuosikymmeninä. On myös tärkeää säilyttää EU:n maailmanlaajuinen johtoasema ilmastotoimissa ottamalla käyttöön huippuluokan vihreitä teknologisia ratkaisuja kaikilla F-kaasuja käyttävillä aloilla. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Fluorihiilivetyjen asteittainen käytöstä poistaminen on erittäin kustannustehokas tapa edistää ilmastotavoitteiden saavuttamista. Maaliskuussa 2022 julkaistun arviointia koskevan loppuraportin (8) mukaan päästövähennyskustannukset olivat keskimäärin noin 6 euroa hiilidioksidiekvivalenttitonnia kohti. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Lämpöpumput, huoneilmastointilaitteet, jäähdyttimet ja jäähdytyssovellukset ovat laitteita ja järjestelmiä, joille on tarjolla alhaisen GWP-arvon kylmäaineita ja luonnollisia kylmäaineita käyttäviä vaihtoehtoja. ETSK kannattaa sitä, että näissä laitteissa kielletään vuoden 2030 jälkeen F-kaasua sisältävät kylmäaineet, joiden GWP-arvo on yli 5. Komitea katsoo, että sektorikohtaiset kiellot antavat selkeän viestin markkinoille, ne on hallinnollisesti helppo panna täytäntöön ja niiden kiertämisen riski on pieni. Tapauskohtaisia poikkeuksia voitaisiin sallia, jos fluorihiilivetyjen katsotaan olevan teknisesti tarpeellisia 16 artiklan 4 kohdan perusteella. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Joitakin käyttötarkoituksia varten markkinoilla on jo fluorihiilivetyjä korvaavia aineita, kuten propaani (GWP-arvo 0,02) ja ammoniakki (GWP-arvo 0). Komitea kehottaa kasvattamaan tutkimusmenoja, jotta näitä nollatason GWP:n ratkaisuja voitaisiin hyödyntää. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Ainoa kestäväpohjainen toimintamalli EU:lle olisi ”vihreä jäähdytys”, jossa yhdistettäisiin GWP-arvoltaan hyvin alhaiset (alle 5) luonnolliset kylmäaineet ja energiatehokkaat laitteet. Kaikenlaiset F-kaasuseokset, vaikka niiden GWP-arvo olisi alhainen, ovat toiminnallisesti haasteellisia erityisesti kierrätyksen ja regeneroinnin suhteen, ja ne tekevät kunnossapidosta ja huollosta paljon monimutkaisempaa, joten niitä tulisi välttää. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Olemassa olevia lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmiä on huollettava ja pidettävä kunnossa nykyisiä fluorihiilivetyjä käyttäen. RePowerEU-toimintasuunnitelma, jossa on asetettu tavoitteeksi ottaa Euroopassa käyttöön 30 miljoonaa lämpöpumppua vuoteen 2030 mennessä, herätti perusteltuja pelkoja sidosryhmien keskuudessa (9). Teollisuuden edustajien mukaan F-kaasuasetuksen ehdotetut uudet säännökset saattavat hidastaa lämpöpumppujen kipeästi kaivattua käyttöönottoa Euroopassa. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Komitea katsoo, että fluorihiilivetyjen varhainen kieltäminen uusissa lämpöpumppulaitteissa varmistaa, että fluorihiilivetyjen puutteellinen tarjonta olemassa olevien laitteiden huoltoa varten ei uhkaa lämpöpumppujen käyttöönottoa. Se auttaa välttämään suurten fluorihiilivetyvarastojen kertymisen. Fluorihiilivetyvarastot vaativat hallinta- ja hävittämistoimenpiteitä. Jos fluorihiilivetyjen vuotamiseen laitteista ei puututa asianmukaisesti niiden käytöstäpoistamisen yhteydessä, niillä on tuhoisat vaikutukset ilmastoon. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Suuren GWP-arvon fluorihiilivetyjen markkinavarasto on huolestuttava: suuren GWP-arvon kylmäaineita käytetään laajalti nykyisten laitteiden kunnossapidossa kompensoimaan jatkuvia päästöjä (vuotomäärä voi olla 15–20 prosenttia vuodessa). Tätä voitaisiin välttää teknologisen kehityksen avulla. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | Komitea suosittaakin painokkaasti, että yhdistetään REPowerEU-tavoite ja F-kaasujen asteittainen käytöstä poistaminen ja pyritään ottamaan käyttöön jäähdytysaineita, joiden GWP-arvo on mahdollisimman alhainen. Lämpöpumppujen määrän (30 miljoonan pumpun käyttöön ottaminen asteittain seitsemän vuoden aikana) asettamiseksi oikeisiin mittasuhteisiin voidaan käyttää Kansainvälisen energiajärjestön (IEA) arvioinnissa esitettyjä maailmanlaajuisia lukuja: vuonna 2020 lämmitystä varten oli käytössä lähes 180 miljoonaa lämpöpumppua, kun maailmanlaajuinen laitekanta on kasvanut viiden viime vuoden aikana lähes 10 prosenttia vuodessa. Hiilineutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä koskevan IEA:n skenaarion mukaan asennettuja lämpöpumppuja olisi 600 miljoonaa vuoteen 2030 mennessä. EU:n osuus on täysin linjassa kotitalouksien osuuden kanssa maailmanlaajuisesti tarkasteltuna. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | ETSK katsoo, että pelko alan markkinoiden pullonkauloista on perusteeton, sillä lämpöpumppujen käyttöönotolle Euroopassa ehdotettu kehityskulku on pääosin linjassa alan tuotantokapasiteetin kasvun kanssa, ja tuotanto perustuu erittäin alhaisen GWP-arvon (erityisesti luonnollisiin) kylmäaineisiin. EU:lla on oiva tilaisuus tehdä tästä esimerkkitapaus maailmanlaajuisten vihreiden standardien asettamisessa. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | Edellä esitettyjen seikkojen valossa ETSK suosittaa vahvistamaan F- kaasuasetuksen tarkistamista koskevaa ehdotusta seuraavasti:






  — | Vahvistetaan edelleen fluorihiilivetyjen asteittaista vähentämistä Pariisin sopimuksen 1,5 celsiusasteen skenaarion mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

2.19

—

Vahvistetaan edelleen fluorihiilivetyjen asteittaista vähentämistä Pariisin sopimuksen 1,5 celsiusasteen skenaarion mukaisesti.

| — | Kielletään HFC-404A-kaasun (jonka GWP-arvo on 4 728) ja muiden suuren GWP-arvon fluorihiilivetyjen käyttö. |
| --- | --- |

—

Kielletään HFC-404A-kaasun (jonka GWP-arvo on 4 728) ja muiden suuren GWP-arvon fluorihiilivetyjen käyttö.

| — | Lasketaan 150 GWP-arvon alakohtaisia rajoja mahdollisimman alas teknologiasta riippumatta. |
| --- | --- |

—

Lasketaan 150 GWP-arvon alakohtaisia rajoja mahdollisimman alas teknologiasta riippumatta.

| — | Edistetään F-kaasuja sisältämättömiä vaihtoehtoja koskevia kannustinjärjestelmiä ja julkisia hankintoja. |
| --- | --- |

—

Edistetään F-kaasuja sisältämättömiä vaihtoehtoja koskevia kannustinjärjestelmiä ja julkisia hankintoja.

| — | Tuetaan jäsenvaltioita niiden pyrkimyksissä edistää vihreämpiä, hyvin alhaisen GWP-arvon (ja mahdollisuuksien mukaan F-kaasuja sisältämättömiä) ratkaisuja. |
| --- | --- |

—

Tuetaan jäsenvaltioita niiden pyrkimyksissä edistää vihreämpiä, hyvin alhaisen GWP-arvon (ja mahdollisuuksien mukaan F-kaasuja sisältämättömiä) ratkaisuja.

Ympäristönäkökohdat

| 2.20 | Siirryttäessä erittäin alhaisen GWP-arvon luonnollisiin kylmäaineisiin tai alhaisen GWP-arvon fluorihiilivetyihin olisi vältettävä siirtymistä hydrofluoriolefiinien kaltaisiin aineisiin niiden hajoamistuotteiden, kuten haitallisen trifluorietikkahapon (TFA), vuoksi. TFA:ta ja muita per- ja polyfluorattuja alkyyliyhdisteitä (PFAS) kutsutaan ”ikuisiksi kemikaaleiksi”, sillä niitä ei pystytä poistamaan ympäristöstä (10). Ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti olisi luotava selkeä yhteys toimenpiteisiin, joita komissio ehdottaa saasteettomuustoimintasuunnitelmassaan (11). |
| --- | --- |

2.20

| 2.21 | Vähennettäessä fluorihiilivetyjä asteittain olisi kiinnitettävä asianmukaisesti huomiota fluorihiilivetyjä korvaaviin aineisiin. ETSK katsoo, ettei pitäisi sallia F-kaasuja korvaavia uusia kaasuja, joissa suuren GWP-arvon ongelma korvautuu muilla ympäristöongelmilla. Komitea kehottaa sen sijaan huolehtimaan siitä, että siirrytään kohti aidosti ilmasto- ja ympäristöystävällisiä luonnollisia vaihtoehtoja, jotka eivät sisällä F-kaasuja. Viittaus EU:n REACH-prosessiin ei riitä, sillä prosessi on edennyt hitaasti eikä sen yhteydessä pystytä kieltämään ajoissa F-kaasuja korvaavia vaarallisia kaasuja. |
| --- | --- |

2.21

Laiton kauppa

| 2.22 | Fluorihiilivetyjen laiton kauppa on merkittävä ongelma EU:ssa. Vaikka sitä on vaikea arvioida määrällisesti, on selvää, että fluorihiilivetyjen laitonta kauppaa on paljon. Useat analyysit osoittavat laittoman tuonnin osuuden olevan jopa kolmannes EU:n laillisista markkinoista (12). |
| --- | --- |

2.22

| 2.23 | Kiintiöjärjestelmän odotettiin vähentävän suuren GWP-arvon kaasujen käyttöä, mutta se ei ole auttanut muuttamaan markkinoita riittävästi. On selvää, että näiden kaasujen laiton kauppa on lisääntynyt jatkuvan markkinakysynnän tyydyttämiseksi. Tämä kehityskulku vahvistaa ETSK:n näkemystä siitä, että suuren GWP-arvon kaasut olisi yksinkertaisesti kiellettävä. |
| --- | --- |

2.23

| 2.24 | Valitettavasti ehdotuksessa ei ole otettu asianmukaisesti huomioon fluorihiilivetyjen laitonta kauppaa. ETSK peräänkuuluttaa avoimuutta ja fluorihiilivetyjen täydellistä jäljitettävyyttä läpi koko toimitusketjun. On ehdotettu ratkaisuja, joissa käytetään QR-koodipohjaisia merkintöjä, ja komitea pitää tätä kustannustehokkaana tapana puuttua ongelmaan. |
| --- | --- |

2.24

| 2.25 | ETSK katsoo, että fluorihiilivetyjen tarjonnan valvontaa olisi parannettava edelleen myös sähköisen kaupankäynnin alalla. Komitea kehottaa joko kieltämään F-kaasujen myynnin verkossa toimivilla markkinapaikoilla tai ottamaan käyttöön pakolliset sertifioinnit yrityksille, jotka myyvät verkossa irtokaasuina toimitettavia fluorihiilivetyjä. |
| --- | --- |

2.25

| 2.26 | Olisi jatkettava kaikkien fluorihiilivetyjen tuonnin ja viennin tiukkaa valvontaa, mukaan lukien kaasut, joita käytetään asteittaisesta vähentämisestä vapautettuihin tarkoituksiin (esim. raaka-aineet, hävittäminen, jälleenvienti tai muut vapautetut käyttötarkoitukset). Yritysten olisi oltava rekisteröityjä F-kaasuportaaliin, jotta vältetään poikkeustapausten käyttö laittoman kaupan helpottamiseen. Komitea varoittaa, että 20 artiklan 4 kohdassa oleva luettelo poikkeuksista luo lupajärjestelmään porsaanreiän, jota laittomat kauppiaat käyttävät varmasti hyväkseen. |
| --- | --- |

2.26

| 2.27 | Kansallisten tulliviranomaisten toiminnan tehostamiseksi komitea kehottaa antamaan ohjeet EU:hun laittomasti tuotujen takavarikoitujen tuotteiden, säiliöiden ja laitteiden hävittämisestä, ja jos jäsenvaltiot valitsevat hävittämisen, varojen myöntämisestä jäsenvaltioille sitä varten. |
| --- | --- |

2.27

| 2.28 | F-kaasujen laittoman kaupan ja loppukäsittelyn torjuminen olisi sovitettava yhteen ympäristönsuojelusta rikosoikeudellisin keinoin annettua direktiiviä koskevan ehdotuksen (13) kanssa. Direktiivin tavoitteena on suojella ympäristöä entistä tehokkaammin velvoittamalla jäsenvaltiot toteuttamaan rikosoikeudellisia toimenpiteitä ja edistämällä rajatylittävää yhteistyötä (14). |
| --- | --- |

2.28

Kiintiöiden ja resurssien jakaminen

| 2.29 | Tuhansille uusille tulokkaille on myönnetty fluorihiilivetykiintiöitä EU:n markkinoille tuontia varten. Monilla näistä ei ole pääsyä infrastruktuuriin EU:ssa, jotta ne voisivat täyttää asetuksen vaatimukset tuomiensa fluorihiilivetyjen talteenotosta, kierrätyksestä ja regeneroinnista. |
| --- | --- |

2.29

| 2.30 | ETSK suhtautuu myönteisesti rekisteröintiä ja jaettujen kiintiöiden saamista koskeviin uusiin edellytyksiin, mutta katsoo, että jakomaksua voitaisiin korottaa, jotta se vastaisi paremmin hiilen todellisia hintoja. |
| --- | --- |

2.30

| 2.31 | Kiintiöiden jakamisesta perittävä maksu, jonka suuruus on kolme euroa yhtä hiilidioksidiekvivalenttitonnia kohti, on selkeästi liian alhainen riittävien tulojen tuottamiseksi ja fluorihiilivetyjen käytön hillitsemiseksi, jotta luonnollisten kylmäaineiden käyttöönottoa voitaisiin nopeuttaa. |
| --- | --- |

2.31

| 2.32 | ETSK kehottaa myös arvioimaan uudelleen kiintiöiden myynnistä saatujen varojen käyttöä. |
| --- | --- |

2.32

| 2.33 | Komitea katsoo, että nämä tulot olisi kohdennettava suoraan seuraaviin tarkoituksiin:






  — | Edistetään tutkimusta alhaisen GWP-arvon vaihtoehdoista, erityisesti luonnollisista kylmäaineista. |
| --- | --- | --- |

2.33

—

Edistetään tutkimusta alhaisen GWP-arvon vaihtoehdoista, erityisesti luonnollisista kylmäaineista.

| — | Tuetaan jäsenvaltioiden viranomaisia markkinavalvonnassa. |
| --- | --- |

—

Tuetaan jäsenvaltioiden viranomaisia markkinavalvonnassa.

| — | Kehitetään taitoja ja lisätään tietoisuutta myös loppukuluttajille suunnatuilla tiedotuskampanjoilla. |
| --- | --- |

—

Kehitetään taitoja ja lisätään tietoisuutta myös loppukuluttajille suunnatuilla tiedotuskampanjoilla.

| — | Tuetaan nykyiselle ja tulevalle työvoimalle tarkoitettua hätätilannekoulutusta ja keskipitkän aikavälin koulutusta. |
| --- | --- |

—

Tuetaan nykyiselle ja tulevalle työvoimalle tarkoitettua hätätilannekoulutusta ja keskipitkän aikavälin koulutusta.

Koulutus

| 2.34 | On keskeisen tärkeää vastata koulutustarpeisiin fluorihiilivetyjen vaihtoehtojen alalla. Ammattitaitoiset teknikot sekä hyväksyntä-, pätevöinti- ja rekisteröintijärjestelmät ovat olennaisen tärkeitä GWP-arvoltaan alhaisten luonnollisten kylmäaineiden edistämiseksi. Pätevöinti on tarpeen sekä F-kaasujen että niiden vaihtoehtojen kohdalla. ETSK kehottaa sisällyttämään pätevöintiohjelmiin pakollisena luonnollisia kylmäaineita koskevan osaamisen. |
| --- | --- |

2.34

| 2.35 | Koulutus ja pätevöinti kuuluvat toissijaisuusperiaatteen piiriin, ja ne on mukautettava olemassa oleviin kansallisiin järjestelmiin. Ehdotuksessa jäsenvaltioille annetaan vuosi aikaa päivittää ohjelmiaan vaihtoehtojen sisällyttämiseksi. Osa markkinatoimijoista pelkää, että määräaika on liian lyhyt. Vaikka ajoitus on tärkeä, tarvitaan myös selkeitä tavoitteita. ETSK suosittaa, että kansallisissa suunnitelmissa asetetaan velvoitteita ja selkeät keskeiset tulosindikaattorit (esimerkiksi 50 prosenttia asentajista koulutettuina vuoteen 2025 mennessä). |
| --- | --- |

2.35

Maailmanlaajuinen ulottuvuus

| 2.36 | Yhdenmukaistamisessa Montrealin pöytäkirjan kanssa olisi otettava huomioon, että Kigalin muutosta on vahvistettava lähitulevaisuudessa maailmanlaajuisten nollanettopäästötavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

2.36

| 2.37 | EU antaa tässä maailmanlaajuisesti merkittävän sysäyksen Montrealin pöytäkirjan puitteissa. Kaikki maailmanlaajuiset toimijat seuraavat tiiviisti ehdotusta uudeksi EU:n F-kaasuasetukseksi. Kigalin muutoksen hyväksyminen oli hyvä ensiaskel oikeaan suuntaan, mutta fluorihiilivetyjen asteittaista vähentämistä varten tarvitaan kiireellisempiä ja kunnianhimoisempia toimia. EU voisi hyödyntää maailmanlaajuista vaikutusvaltaansa tehokkaammin niin kutsutun Bryssel-efektin avulla. |
| --- | --- |

2.37

| 2.38 | ETSK pitääkin tarpeellisena aloittaa välittömästi keskustelut Montrealin pöytäkirjan puitteissa Kigalin muutoksen edistymisen nopeuttamiseksi. EU:n tasolla tehtävät kunnianhimoiset ehdotukset F-kaasuasetuksen tarkistamisesta voivat toimia mallina Pariisin sopimuksen 1,5 celsiusasteen skenaarion mukaisesti. |
| --- | --- |

2.38

Avoimuus ja osallistaminen

| 2.39 | Vaikka F-kaasuista käytävät keskustelut ovat ratkaisevan tärkeitä useille keskeisille arvoketjuille, toimintapolitiikasta käydään edelleen keskustelua vain asiantuntijapiireissä. Tätä keskustelua olisi pyrittävä laajentamaan niin, että mukaan otetaan kaikki sidosryhmät ja varmistetaan kansalaisyhteiskunnan laaja edustus. Uudessa F-kaasuasetuksessa olisi luotava kuulemisfoorumi, joka kokoontuisi vähintään kaksi kertaa vuodessa EU:n tasolla ja kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

2.39

Bryssel 15. kesäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 517/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, fluoratuista kasvihuonekaasuista ja asetuksen (EY) N:o 842/2006 kumoamisesta (EUVL L 150, 20.5.2014, s. 195).

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=COM:2022:150:FIN

2

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=COM:2022:108:FIN

3

(4)  https://acp.copernicus.org/articles/13/6083/2013/acp-13-6083-2013.pdf

4

(5)  Ppt tarkoittaa tässä triljoonasosaa. Tietolähteenä on Advanced Global Atmospheric Gases Experiment.

5

(6)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi otsonikerrosta heikentävistä aineista ja asetuksen (EY) N:o 1005/2009 kumoamisesta” (COM(2022) 151 final – 2022/0100 (COD)) (ks. tämän virallisen lehden s. 50).

6

(7)  Asetus (EY) N:o 1005/2009 otsonikerrosta heikentävistä aineista (otsoniasetus) (EUVL L 286, 31.10.2009, s. 1).

7

(8)  Saatavilla osoitteessa: https://ec.europa.eu/clima/system/files/2022-04/f-gas_evaluation_report_en.pdf

8

(9)  https://www.coolingpost.com/world-news/f-gas-quota-cuts-will-hit-heat-pump-ambitions/

9

(10)  Ks. https://www.umweltbundesamt.de/publikationen/persistent-degradation-products-of-halogenated

10

(11)  COM(2021) 400 final, Terve maapallo kaikille – EU:n toimintasuunnitelma ”Kohti ilman, veden ja maaperän saasteettomuutta”

11

(12)  Ks. EIA:n raportti Europe’s most chilling crime – the illegal trade in HFC refrigerant gases vuodelta 2022. Saatavilla osoitteessa https://eia-international.org/report/europes-most-chilling-crime/ F-kaasuteollisuuden arvio saatavilla osoitteessa https://www.fluorocarbons.org/wp-content/uploads/2020/09/EFCTC_Press-Release_EN-2.pdf

12

(13)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=COM%3A2021%3A0851%3AFIN

13

(14)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ympäristönsuojelusta rikosoikeudellisin keinoin ja direktiivin 2008/99/EY korvaamisesta (COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD)) (EUVL C 290, 29.7.2022, s. 143).

14

---

| 23.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 365/50 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 365/50

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi otsonikerrosta heikentävistä aineista ja asetuksen (EY) N:o 1005/2009 kumoamisesta”

(COM(2022) 151 final – 2022/0100 (COD))

(2022/C 365/09)

| Esittelijä: | Jacob PLAT |
| --- | --- |

Esittelijä:

Jacob PLAT

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 2.5.2022
  Euroopan unionin neuvosto, 10.5.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta |
| Vastaava jaosto | maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen jaostossa | 31.5.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 15.6.2022 |
| Täysistunnon numero | 570 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 123/0/2 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 2.5.2022

Euroopan unionin neuvosto, 10.5.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta

Vastaava jaosto

maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen jaostossa

31.5.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

15.6.2022

Täysistunnon numero

570

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

123/0/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK kannattaa ehdotusta tarkistaa asetusta (EY) N:o 1005/2009 (1). Sen avulla on onnistuttu vähentämään otsonikerrosta heikentäviä aineita merkittävästi, mutta lisävähennykset ovat mahdollisia. Niitä harvoja otsonikerrosta heikentäviä aineita, jotka ovat vielä sallittuja, käytetään muiden kemikaalien tuotannossa, palontorjunta-aineina erityisissä käyttötarkoituksissa, kuten lentokoneissa, ja laboratorioissa analyysitarkoituksissa. Otsonikerrosta heikentävien aineiden käyttö puhallusaineina eristysvaahdoissa on nykyisin kielletty, mutta se on silti edelleen ajankohtainen asia, sillä rakennuksissa on vielä monia tällaisia vaahtoja. Ne tulevat elinkaarensa päähän tulevina vuosikymmeninä, jolloin ne poistetaan, mistä voi aiheutua päästöjä. Asetuksen muuttaminen vastaamaan paremmin Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa (2) ja sen rakenteen parantaminen ovat hyviä aloitteita. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK on tyytyväinen siihen, että asetus on johdonmukainen fluorattuja kaasuja koskevan asetuksen (asetus (EU) N:o 517/2014 (3)) kanssa. On tärkeää, että näiden asetusten keskeiset säännöt (esim. tullivalvonta, vuotosäännöt ja määritelmät) ovat keskenään johdonmukaisia. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK panee merkille, että useiden saatavilla olevien raporttien ja tehdyn arvioinnin mukaan nykyinen asetus ((EY) N:o 1005/2009) on täyttänyt sille etukäteen asetetut tavoitteet. Komitea katsoo kuitenkin tarpeelliseksi nostaa tavoitetasoa vihreän kehityksen ohjelman päämäärien saavuttamiseksi ja samaan aikaan kansalaisten suojelemiseksi myrkyllisiltä, syöpää aiheuttavilta aineilta niin hyvin kuin mahdollista. ETSK kannattaakin ehdotukseen sisältyviä toimenpiteitä otsonikerrosta heikentävien aineiden päästöjen vähentämiseksi edelleen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kunnollinen seuranta ja rekisteröinti ovat tärkeitä osatekijöitä hyvien tulosten aikaansaamiseksi. ETSK kannattaa seurantajärjestelmää, joka on mahdollisimman avoin ja jota voidaan tarvittaessa laajentaa esimerkiksi uusiin otsonikerrosta heikentäviin aineisiin, joita nykyinen asetus ei kata. Tavoitteena olisi oltava kaikissa jäsenvaltioissa sovellettava yleinen järjestelmä. Se pitäisi kuitenkin olla helppo ottaa käyttöön rekisteröinti- ja seurantajärjestelmänä myös EU:n ulkopuolisissa maissa EU:n tämänhetkisen edelläkävijäaseman vuoksi. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Lisäksi ETSK kehottaa pitämään kieltoihin myönnettävien poikkeuksien määrän mahdollisimman pienenä ja mahdollistamaan poikkeukset kiellettyjen aineiden luettelosta vain välttämättömissä poikkeustapauksissa. Poikkeuskäyttöä olisi valvottava tiukasti väärinkäytösten ja siten tilanteen huononemisen välttämiseksi. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kiinnittää huomiota vaaralliseen, ratkaisemattomaan ongelmaan: otsonikerrosta heikentäviä aineita on kertynyt suurina määrinä vanhoihin laitteisiin ja eristysvaahtoihin, eikä näiden ainevarastojen hallinnoinnista tai hävittämisestä ole olemassa kansainvälistä yleissopimusta. Komitea vaatii kiireellisiä toimia sellaisen tehokkaan lainsäädännön antamiseksi jäsenvaltioissa, jolla estetään otsonikerrosta heikentävien aineiden vuotaminen ja siten ilmakehän ja ihmisten elinympäristön vaarantuminen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Ihannetapauksessa otsonikerrosta heikentävien aineiden hallinnoinnin tulisi kuulua jätehuoltojärjestelmään (valvonta, keruu, talteenotto ja käsittely), jossa sovelletaan jo erilaisia jätevirtoja koskevia yleisiä toimintapolitiikkoja, lainsäädäntöä ja säännöksiä. Otsonikerrosta heikentävien aineiden hallinnointi vaahdoissa ja muissa ainevarastoissa on suuri haaste erityisesti kehitysmaille. EU:n on tarjottava toteuttamiskelpoisia ratkaisuja ja asianmukainen oikeudellinen kehys. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Otsonikerrosta heikentäviä aineita tuotetaan ja käytetään edelleen runsaasti raaka-ainetarkoituksiin ja tästä aiheutuvat päästöt ovat edelleen korkealla tasolla, mikä mahdollisesti aliarvioidaan. ETSK onkin huolissaan siitä, että raaka-aineina käytettävien otsonikerrosta heikentävien aineiden määrällisistä rajoituksista on luovuttu kokonaan. Raaka-aineita koskevien poikkeuksien rajaaminen uuden asetuksen mukaisesti johtaa moniin ympäristöhyötyihin. Ympäristölle suotuisat vaihtoehdot olisi nostettava etusijalle. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Toimenpiteitä otsonikerrosta heikentävien aineiden valmistuksen sivutuotteena aiheutuvien fluorihiilivetypäästöjen eliminoimiseksi olisi tiukennettava uusilla raportointivaatimuksilla. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Uusien otsonikerrosta heikentävien aineiden päästöjen vähentämiseksi olisi otettava käyttöön toimenpiteitä, joihin kuuluvat vuotojen vähentäminen ja talteenotto-, kierrätys- ja regenerointivaatimukset. |
| --- | --- |

1.10

2.   Tausta

| 2.1 | Montrealin pöytäkirja otsonikerrosta heikentävistä aineista (4) on keskeinen monenvälinen ympäristösopimus, jolla säännellään lähes sadan otsonikerrosta heikentävänä aineena tunnetun synteettisen kemikaalin tuotantoa ja kulutusta. Ilmakehään päästyään nämä kemikaalit vahingoittavat stratosfäärin otsonikerrosta eli maan suojakilpeä, joka suojaa ihmisiä ja luontoa auringon ultraviolettisäteilyn haitallisilta tasoilta. Pöytäkirja hyväksyttiin 15. syyskuuta 1987, ja se on tähän mennessä ainoa YK:n sopimus, jonka ovat ratifioineet kaikki maapallon valtiot eli kaikki 198 YK:n jäsenvaltiota. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Otsonikerrosta heikentävistä aineista annettu asetus (EY) N:o 1005/2009 (otsoniasetus) on tärkein otsonikerrosta heikentäviin aineisiin kohdistettu väline EU:ssa. Sen yleisenä tavoitteena on ehkäistä otsonikerrosta heikentävien aineiden päästöjä ja turvata pöytäkirjan noudattaminen. Otsonikerrosta heikentävistä aineista annetusta asetuksesta tehtiin REFIT-arviointi, jossa todettiin, että asetus on yleisesti ottaen tarkoituksenmukainen, mutta se voitaisiin sovittaa paremmin yhteen Euroopan vihreän kehityksen ohjelman kanssa ja sen muotoilua voitaisiin hieman parantaa. Ehdotuksella on tarkoitus korvata otsonikerrosta heikentäviä aineita koskeva asetus säilyttäen samalla tiukka valvonta. Tarkoituksena on erityisesti






  1. | yhdenmukaistaa toimenpiteet Euroopan vihreän kehityksen ohjelman kanssa määräämällä lisää päästövähennyksiä, jotka ovat toteutettavissa kohtuullisin kustannuksin |
| --- | --- | --- |

2.2

1.

yhdenmukaistaa toimenpiteet Euroopan vihreän kehityksen ohjelman kanssa määräämällä lisää päästövähennyksiä, jotka ovat toteutettavissa kohtuullisin kustannuksin

| 2. | varmistaa otsonikerrosta heikentävien aineiden kattavampi seuranta, mukaan lukien aineet, joita ei vielä valvota |
| --- | --- |

2.

varmistaa otsonikerrosta heikentävien aineiden kattavampi seuranta, mukaan lukien aineet, joita ei vielä valvota

| 3. | yksinkertaistaa ja tehostaa nykyisiä sääntöjä hallinnollisten kustannusten vähentämiseksi |
| --- | --- |

3.

yksinkertaistaa ja tehostaa nykyisiä sääntöjä hallinnollisten kustannusten vähentämiseksi

| 4. | parantaa selkeyttä ja johdonmukaisuutta suhteessa muihin sääntöihin. |
| --- | --- |

4.

parantaa selkeyttä ja johdonmukaisuutta suhteessa muihin sääntöihin.

| 2.3 | Otsonikerrosta heikentävien aineiden lämmitysvaikutus (GWP) (5) on moninkertainen hiilidioksidiin verrattuna, joten niiden päästöjä on vähennettävä ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja EU:n kansalaisten terveyden ja hyvinvoinnin suojelemiseksi. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Montrealin pöytäkirjan tarkoituksena on lopettaa asteittain otsonikerrosta heikentävien aineiden valmistus ja käyttö päästöjä aiheuttavissa tarkoituksissa. EU:n säännöt otsonikerrosta heikentävistä aineista ovat aina olleet Montrealin pöytäkirjaa kunnianhimoisempia, ja otsonikerrosta heikentävien aineiden käyttö tällaisissa tarkoituksissa on niiden nojalla jo lopetettu kokonaan. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Koska otsonikerrosta heikentävien aineiden tuotanto, käyttö ja kauppa on jo valtaosin kielletty, tärkeimpänä tarkoituksena on ehkäistä otsonikerrosta heikentävien aineiden päästöjä tähän asti laillisista käyttötarkoituksista tuotteissa ja laitteissa sekä muista prosesseista, kuten raaka-aineista, joihin ei sovelleta Montrealin pöytäkirjan mukaisia käytöstäpoistamisvaatimuksia. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Otsoniasetusta koskeva ehdotus liittyy läheisesti fluorattuja kaasuja koskevaan ehdotukseen (NAT/847 (6)). Molemmat ovat kasvihuonekaasuja, jotka edistävät ilmaston lämpenemistä. Näillä kahdella asetuksella yhdessä on varmistettava, että unioni noudattaa otsonikerrosta heikentäviä aineita ja fluorihiilivetyjä koskevia velvoitteitaan pöytäkirjan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Ehdotuksen tarkoituksena on ehkäistä 180 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia ja 32 000 tonnia otsonikerrosta heikentäviä aineita vuoteen 2050 mennessä toimenpitein, joissa otetaan talteen ja hävitetään otsonikerrosta heikentäviä aineita kahdenlaisesta eristysvaahdosta. |
| --- | --- |

2.7

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK kannattaa vahvasti komission ehdotusta muuttaa otsoniasetusta päästöjen vähentämiseksi edelleen ja ympäristölle suotuisten vaihtoehtojen käyttöä edistävien kannustinten tarjoamiseksi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK toteaa, että osa laittoman toiminnan ehkäisemiseen tähtäävistä nykyisen asetuksen toimenpiteistä voisi olla tehokkaampia, ja on siksi tyytyväinen siihen, että otsonikerrosta heikentäviä aineita koskeva lupajärjestelmä liitetään EU:n tullialan yhdennettyyn palveluympäristöön (7). ETSK kehottaa soveltamaan näitä toimenpiteitä myös erityisiin tullimenettelyihin, kuten otsonikerrosta heikentävien aineiden kauttakuljetukseen ja väliaikaiseen varastointiin. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK myöntää, että asianmukainen seuranta on erittäin tärkeää, jotta voidaan ryhtyä ennaltaehkäiseviin toimiin ja saada aikaan edistystä. Laittomat kaupan käytännöt voidaan havaita ja niihin voidaan puuttua tehokkaan seurannan ja raportoinnin avulla. Koska otsonikerrosta heikentävien aineiden laittomalla kaupalla on vakavia ympäristövaikutuksia, ETSK kannattaa vähimmäistason vahvistamista niiden laittomasta tuotannosta, tuonnista ja markkinoille saattamisesta määrättäville enimmäisseuraamuksille, mutta vaatii asettamaan myös vähimmäisseuraamukset. Uusi asetus sopii hyvin yhteen komission ehdotuksen kanssa, jossa tarkistetaan direktiiviä ympäristönsuojelusta rikosoikeudellisin keinoin ja korvataan direktiivi 2008/99/EY (8). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK kannattaa lämpimästi toimenpiteitä, joilla varmistetaan otsonikerrosta heikentävien aineiden talteenotto vaahdoista hävittämistä varten, ja katsoo niiden tarjoavan merkittäviä mahdollisuuksia ilmastonmuutoksen hillitsemiseen sekä työpaikkojen luomiseen ja kierrätysalan t&k-toimintaan. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK on tyytyväinen siihen, että johdonmukaisuudesta alan muiden toimintasäännösten kanssa on huolehdittu tarkasti. Tämä on tarpeellista, jotta voidaan saavuttaa sekä 55-valmiuspaketin tavoitteet (2030) että vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet (2050). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Koska EU on edelläkävijä otsonikerrosta heikentävien aineiden vähentämisessä, ETSK ehdottaa, että EU taivuttelisi myös muita talousalueita omalla esimerkillään noudattamaan samoja sääntöjä esimerkiksi otsonikerrosta heikentävien aineiden rajoittamisesta raaka-aineissa ja prosessireagensseissa, kun muita vaihtoehtoja on olemassa. Valvonnan alaisia otsonikerrosta heikentäviä aineita tuotettiin 164 704 tonnia vuonna 2022 pääasiassa raaka-ainekäyttöön EU:ssa. Tutkijat ovat ilmaisseet huolensa siitä, että raaka-aineprosesseista aiheutuvat ilmoitetut päästöt on aliarvioitu ja saattavat nostaa maailmanlaajuisesti hiilitetrakloridin (CTC) ja CFC-113:n pitoisuuksia ilmakehässä (9). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK olettaa, että tarkistuksesta ei aiheudu liiallista hallinnollista tai byrokraattista rasitetta. Ehdotuksen odotetaan tuovan yrityksille monia yksinkertaistamiseen liittyviä hyötyjä. Lisäksi on myönteistä, että tarkistetuista säännöistä saa poiketa vain hyvin poikkeuksellisissa tapauksissa. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK katsoo, että sellaisten uusien otsonikerrosta heikentävien aineiden sisällyttäminen, joita Montrealin pöytäkirja ei vielä kata, on parannus. Uusia aineita tuotettiin tonneina ilmaistuna vuonna 2020 noin kuusi kertaa enemmän kuin valvonnan alaisia aineita. Siksi on tärkeää, että seurataan alan kehitystä, myös käytettyjä ja tuotettuja määriä, ja että pidetään uusien kaasujen päästöt mahdollisimman pieninä, jotta voidaan minimoida niiden vaikutukset otsonikerrokseen ja ilmastonmuutokseen. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK on tyytyväinen vaikutustenarvioinnin päivittämiseen erityisesti tärkeimmän päästövähennystoimenpiteen eli eristysvaahdon talteenoton ja hävittämisen huomioon ottamiseksi. Ehdotettu arviointijärjestely on tarpeellinen, jotta tuloksia voidaan arvioida tällä välin. Asiantuntijoilla on tässä asiassa tärkeä rooli eristysvaahdon alalla ja kehityssuuntien kannalta. Huomioon on otettava myös hallinnollinen rasitus. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK suhtautuu myönteisesti toimenpiteisiin, joilla täsmennetään tulliviranomaisten ja markkinavalvontaviranomaisten roolia otsonikerrosta heikentävien aineiden kaupan valvonnassa. Tämä on tarpeen, koska laitonta kauppaa harjoitetaan edelleen (10). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Otsonikerrosta heikentävien aineiden aiempi liiallinen käyttö kylmäaineina ja puhallusaineina vaahdoissa on johtanut siihen, että aineita on runsaasti mm. vanhoissa jääkaapeissa, eristysvaahdoissa ja kaasupulloissa. Otsonikerrosta heikentäviä aineita sisältävästä sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta voi vapautua myös muita myrkyllisiä, syöpää aiheuttavia aineita: lyijyä, kadmiumia, polykloorattuja bifenyylejä (PCB), palonestoaineita ynnä muita. Koska Montrealin pöytäkirjassa tai missään muussakaan kansainvälisessä ympäristösopimuksessa ei määrätä olemassa olevien ainevarastojen hallinnoinnista ja hävittämisestä, on jokaisen maan omalla vastuulla ottaa käyttöön toimiva järjestely ainevarastojen hallinnoimiseksi ja siten tämän merkittävän päästölähteen pitämiseksi hallinnassa. Näistä syistä ETSK pitää tärkeänä, että tavoitteeksi asetetaan ilmakehän suojeleminen estämällä aineiden vuodot ja ilmakehään vapautuminen ainevarastojen tehokkaan hallinnoinnin avulla. |
| --- | --- |

3.11

4.   Erityistä

| 4.1 | Otsonikerrosta heikentävien aineiden tuotanto, käyttö ja kauppa käyttötarkoituksiin, joista aiheutuu päästöjä, on jo kielletty. ETSK kannattaakin uuden ehdotuksen tavoitetta ehkäistä ennen kaikkea otsonikerrosta heikentävien aineiden päästöjä sellaisista tuotteista ja laitteista, joissa aineiden käyttö on tähän asti ollut sallittua. Merkittävä osa tätä on velvoite ottaa talteen tai hävittää otsonikerrosta heikentävät aineet tietynlaisista eristysvaahdoista rakennusten kunnostus- tai purkutöiden aikana. ETSK toteaa kuitenkin, että enemmänkin voitaisiin tehdä, jotta tuetaan ympäristölle suotuisampien vaihtoehtojen käyttöönottoa EU:ssa otsonikerrosta heikentävien raaka-aineiden ja prosessireagenssien sijaan. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Asetuksen tarkistaminen auttaa saavuttamaan Pariisin sopimuksen (11) tavoitteen, jonka mukaan lämpötila saisi kohota enintään 1,5 oC. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti vaatimukseen otsonikerrosta heikentävien aineiden parissa työskentelevän henkilöstön vähimmäiskoulutuksesta. Vähimmäisvaatimusten tulisi kuitenkin olla samat kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK huomauttaa, että merkittäviä määriä otsonikerrosta heikentäviä aineita käytetään edelleen raaka-aineina kemikaalien tuotannossa, vaikka tietyissä raaka-aineprosesseissa voitaisiin käyttää muita vaihtoehtoja. Erityisen huolestuttavaa on HCFC-22:n käytön jatkuminen, sillä sen sivutuotteesta HFC-23:sta (12), jonka lämmitysvaikutus on 14 600, aiheutuu runsaasti päästöjä. ETSK panee merkille, että Montrealin pöytäkirjan mukaisten raaka-aineita koskevien poikkeusten supistaminen saisi aikaan monia hyötyjä (13). EU:n pitäisikin näyttää esimerkkiä kieltämällä otsonikerrosta heikentävien aineiden käyttö raaka-aineina ja prosessireagensseina, kun tarjolla on ympäristölle suotuisia vaihtoehtoja. Tämä voisi kattaa jopa 38 % kaikista raaka-aineina käytettävistä otsonikerrosta heikentävistä aineista EU:ssa. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Kun otetaan huomioon raaka-aineena käytettävien otsonikerrosta heikentävien aineiden ja niiden päästöjen aiheuttama huoli, ETSK kehottaa laajentamaan komission valtuuksia hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä enimmäismäärien ja -päästötasojen vahvistamiseksi ja vahvistaa luettelo yrityksistä, joille sallitaan prosessireagenssikäyttö (7 artiklan 3 kohta), koskemaan myös raaka-aineita lisäämällä vastaava säännös 6 artiklaan. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Kun otetaan huomioon HCFC-22:n käyttöön liittyvät potentiaaliset HFC-23-päästöt, ETSK kannattaa vaatimustenmukaisuusvakuutusta ensimmäisenä askeleena tämän torjumiseksi ja vaatii lisätoimenpiteitä, joihin kuuluvat raportointi, todentaminen sekä vaatimukset ilmoittaa alkuperäinen tuotantolaitos, esittää todiste sivutuote HFC-23:n vähenemisestä sekä varmistaa jäljitettävyys. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Liitteeseen II sisältyvien uusien aineiden päästövaikutus herättää huolta (esim. dikloorimetaanipitoisuuksien nopea lisääntyminen ilmakehässä, mikä saattaa viivästyttää otsonikerroksen aukon umpeutumista huomattavasti, jopa yli kymmenellä vuodella (14)), joten ETSK suosittaa, että talteenotto-, kierrätys- ja regenerointivaatimuksia (20 artikla) ja vuotoja koskevia vaatimuksia (21 artikla) sovelletaan myös liitteessä II mainittuihin kaasuihin. Lisäksi yritysten on oltava asianmukaisesti rekisteröityneenä lupajärjestelmässä ennen liitteessä II mainittujen kaasujen tuontia tai vientiä. |
| --- | --- |

4.7

Bryssel 15. kesäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL L 286, 31.10.2009, s. 1.

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019DC0640&from=FI

2

(3)  EUVL L 150, 20.5.2014, s. 195.

3

(4)  https://www.finlex.fi/fi/sopimukset/sopsteksti/1988/19880066/19880066_2

4

(5)  Lämmitysvaikutus GWP) on indeksi, joka on kehitetty mahdollistamaan kaasujen lämmitysvaikutusten vertaaminen. Sillä mitataan erityisesti sitä, kuinka paljon tonni kaasupäästöjä absorboi energiaa tiettynä ajanjaksona suhteessa tonniin hiilidioksidipäästöjä (CO2).

5

Lämmitysvaikutus

2

(6)  ETSK:n lausunto ”F-kaasuasetuksen tarkistaminen” (ks. tämän virallisen lehden s. 44).

6

(7)  Lisätietoa EU:n tullialan yhdennetystä palveluympäristöstä: https://ec.europa.eu/taxation_customs/eu-single-window-environment-customs_en

7

(8)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ympäristönsuojelusta rikosoikeudellisin keinoin ja direktiivin 2008/99/EY korvaamisesta” (COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD))” (EUVL C 290, 29.7.2022, s. 143).

8

(9)  Solomon et al. 2020. ”Unfinished business after five decades of ozone-layer science and policy”. Nature Communications 11:4272 2020.”

9

(10)  https://www.europol.europa.eu/media-press/newsroom/news/how-company-earned-to-%E2%82%AC1-million-illegally-trading-ten-tons-of-ozone-depleting-substances

10

(11)  https://unfccc.int/sites/default/files/english_paris_agreement.pdf

11

(12)  HFC-23-yhdiste (trifluorimetaani eli CHF3) on voimakas kasvihuonekaasu, jonka lämmitysvaikutus 100 vuoden aikana on 14 600. Sitä syntyy sivutuotteena HCFC-22:n (klooridifluorimetaani eli CHClF2) valmistuksessa.

12

(13)  Andersen et al. 2021. Narrowing feedstock exemptions under the Montreal Protocol has multiple environmental benefits. PNAS 2021 Vol 118 No 49. https://doi.org/10.1073/pnas.2022668118

13

Narrowing feedstock exemptions under the Montreal Protocol has multiple environmental benefits.

(14)  Hossaini, R., Chipperfield, M., Montzka, S. et al. ”The increasing threat to stratospheric ozone from dichloromethane”. Nature Communications 8, 15962 (2017). https://doi.org/10.1038/ncomms15962

14

---

| 23.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 365/55 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 365/55

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) yleissopimusalueella sovellettavista hoito-, säilyttämis- ja valvontatoimenpiteistä annetun asetuksen (EU) 2017/2107 sekä tonnikalan monivuotisen hoitosuunnitelman vahvistamisesta Itä-Atlantilla ja Välimerellä annetun asetuksen (EU) .../2022 muuttamisesta”

(COM(2022) 171 final – 2022/0111(COD))

(2022/C 365/10)

| Yksinesittelijä: | Javier GARAT PÉREZ |
| --- | --- |

Yksinesittelijä:

Javier GARAT PÉREZ

| Lausuntopyynnöt | Euroopan parlamentti, 2.5.2022
  neuvosto, 23.5.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen jaostossa | 31.5.2022 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 63/0/0 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 15.6.2022 |
| Täysistunnon numero | 570 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 211/1/4 |

Lausuntopyynnöt

Euroopan parlamentti, 2.5.2022

neuvosto, 23.5.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen jaostossa

31.5.2022

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

63/0/0

Hyväksyminen täysistunnossa

15.6.2022

Täysistunnon numero

570

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

211/1/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK pitää aiheellisena ja tarpeellisena saattaa Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) antamat suositukset osaksi unionin lainsäädäntöä, koska EU on Atlantin tonnikalojen suojelusta tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen sopimuspuoli ja sen tulisi siten noudattaa ICCAT:n vuosien 2006, 2016, 2017, 2018, 2019 ja 2021 vuosikokouksissa hyväksymiä säilyttämis- ja valvontatoimenpiteitä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK pitää olennaisen tärkeänä, että kaikki sopimuspuolet noudattavat ICCAT:n antamia suosituksia, jotta kaikille toimijoille voidaan varmistaa oikeudenmukaiset ja tasapuoliset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

1.2

2.   Komission ehdotuksen pääkohdat

| 2.1 | Ehdotuksen päätarkoituksena on saattaa osaksi unionin lainsäädäntöä Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission, jäljempänä ”ICCAT”, vuosien 2006, 2016, 2017, 2018, 2019 ja 2021 vuosikokouksissaan hyväksymät uudet säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteet, sillä unioni on ollut 14. päivästä marraskuuta 1997 Atlantin tonnikalojen suojelua koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jäljempänä ”ICCAT-yleissopimus”, sopimuspuoli. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ICCAT-yleissopimuksessa määrätään tonnikalan ja sen lähilajien säilyttämisen ja hoidon alueellisen yhteistyön puitteista Atlantin valtamerellä ja viereisillä merillä, ja se mahdollistaa sopimuspuolia sitovien suositusten hyväksymisen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ehdotuksella muutetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2017/2107 (1), johon on jo sisällytetty ICCAT:n hoito-, säilyttämis- ja valvontatoimenpiteitä, jotka koskevat seuraavia lajeja: trooppiset tonnikalat, Pohjois- ja Etelä-Atlantin valkotonnikalat, purjekalat sekä sini- ja valkomarliinit. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Lisäksi siinä tarkastellaan uudelleen purjekaloista kerättävien tietojen raportointia, makrillihaita sekä ICCAT:n alueellisen tarkkailijaohjelman puitteissa toimivien tarkkailijoiden terveyttä ja turvallisuutta, tieteellisten tarkkailijoiden vastuita ja ICCAT-lajien luettelon päivittämistä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Sillä muutetaan myös tonnikalan monivuotisen hoitosuunnitelman vahvistamisesta Itä-Atlantilla ja Välimerellä annettua asetusta (EU) .../2022 kasvatusjäsenvaltion vuotuisiin siirtoilmoituksiin liittyvien toimenpiteiden ja tiettyjen kasvatuskassiinsiirtoa koskevien toimenpiteiden osalta. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Jotta ICCAT:n tulevat suositukset voitaisiin sisällyttää nopeasti osaksi unionin lainsäädäntöä, komissiolle on tarkoitus siirtää valta hyväksyä päätöksiä seuraavista asioista: trooppisia tonnikaloja koskevat kapasiteetin rajoitukset ja näiden lajien vuotuisen kapasiteetti- ja kalastussuunnitelman toimittaminen, isosilmätonnikalan, Pohjois- ja Etelä-Atlantin valkotonnikalojen sekä Pohjois- ja Etelä-Atlantin miekkakalojen vuotuisen kiintiöjärjestelmän puitteissa tehtävät siirrot, kalojen yhteenkokoamiseen käytettäviä välineitä (FAD-välineitä) koskevat hoitosuunnitelmat, mittauspoijujen lukumäärä, FAD-välineille asetetut vaatimukset, ajanjaksot, jolloin FAD-välineiden käyttö on kielletty, Pohjois-Atlantin valkotonnikalaa kalastavien alusten lukumäärälle asetetut rajoitukset, makrillihaisaaliin sallimista ja aluksella pitämistä koskevat edellytykset, merikilpikonnien selviytymismahdollisuudet, vähintään vaadittu prosentuaalinen tarkkailijakattavuus ja tämän kattavuuden prosenttiosuuden mittaaminen sekä ICCAT-lajien luettelon muuttaminen. |
| --- | --- |

2.6

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK pitää aiheellisena ja tarpeellisena saattaa ICCAT:n vuosien 2006, 2016, 2017, 2018, 2019 ja 2021 vuosikokouksissaan antamat suositukset osaksi unionin lainsäädäntöä, koska EU on ICCAT-yleissopimuksen sopimuspuoli ja sen on siten toimittava toimivaltansa mukaisesti ja noudatettava sitovia suosituksia. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK pitää olennaisen tärkeänä, että kaikki sopimuspuolet noudattavat ICCAT:n antamia suosituksia, jotta kaikille toimijoille voidaan varmistaa oikeudenmukaiset ja tasapuoliset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

3.2

Bryssel 15. kesäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/2107, annettu 15 päivänä marraskuuta 2017, Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) yleissopimusalueella sovellettavista hoito-, säilyttämis- ja valvontatoimenpiteistä sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 1936/2001, (EY) N:o 1984/2003 ja (EY) N:o 520/2007 muuttamisesta (EUVL L 315, 30.11.2017, s. 1).

1

---

| 23.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 365/57 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 365/57

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1305/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteestä, jolla voidaan tarjota poikkeuksellista väliaikaista tukea Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vastatoimena”

(COM(2022) 242 final – 2022/0166 (COD))

(2022/C 365/11)

| Yleisesittelijä: | Arnold PUECH D’ALISSAC |
| --- | --- |

Yleisesittelijä:

Arnold PUECH D’ALISSAC

| Lausuntopyynnöt | neuvosto, 25.5.2022
  Euroopan parlamentti, 6.6.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 42 artikla, 43 artiklan 3 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 16.6.2022 |
| Täysistunnon nro | 570 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 188/0/3 |

Lausuntopyynnöt

neuvosto, 25.5.2022

Euroopan parlamentti, 6.6.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 42 artikla, 43 artiklan 3 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen täysistunnossa

16.6.2022

Täysistunnon nro

570

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

188/0/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan unionin maatalous- ja elintarvikeala on kärsinyt suuresti Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. ETSK kannattaakin Euroopan komission ehdottamaa uutta täydentävää tukitoimenpidettä. Komitea katsoo, että se on kaikin puolin välttämätön, ja kehottaa EU:n toimielimiä hyväksymään sen kiireellisesti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Ukrainan sota on osoittanut maatalous- ja elintarvikealan geostrategisen luonteen ja tarpeen varmistaa Euroopan unionin elintarviketurva. Maatilojen kassatilanteeseen ja maatalous- ja elintarvikealan pk-yrityksiin kohdistuvat tukitoimenpiteet ovatkin välttämättömiä, jotta ne voivat selvitä taloudellisesti tästä uudesta, covid-19-pandemiaa seuraavasta kriisiajasta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) määrärahoilla vastataan kuitenkin jo nykyisiin rahoitustarpeisiin ja keskipitkän ja pitkän aikavälin sitoumuksiin, eikä sitä pitäisi käyttää hätätoimenpiteiden rahoittamiseen. Kun lisäksi otetaan huomioon, että osa unionin jäsenvaltioista on jo käyttänyt tai sitonut kaikki maaseuturahaston määrärahansa, ETSK katsoo, että Euroopan komission tulisi perustaa toinen, YMP:n talousarvion ulkopuolinen rahoituslähde, jotta tämä toimenpide voidaan panna täytäntöön supistamatta maaseuturahaston tulevien vuosien määrärahoja. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kun otetaan huomioon tilanteen poikkeukselliset olosuhteet ja nopean reagoinnin tarve, komitea katsoo, että komission olisi lyhennettävä tuen maksamisen määräaikaa ja yksinkertaistettava tuensaajilta edellytettäviä tukikelpoisuusperusteita. |
| --- | --- |

1.4

2.   Komission ehdotuksen pääsisältö

| 2.1 | Komissio ehdottaa Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 (1) muuttamista niin, että siihen lisätään uusi 39 c artikla ”Poikkeuksellinen ja väliaikainen tuki viljelijöille ja pk-yrityksille, joihin Venäjän hyökkäys Ukrainaan on erityisesti vaikuttanut”. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kaavailtu toimenpide mahdollistaa sen, että jäsenvaltiot maksavat ennen 15. lokakuuta 2023 kertaluonteisen korvauksen viljelijöille ja maatalous- ja elintarvikealan yrityksille, joilla on maksuvalmius- ja kassavirtaongelmia Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen ja sen seurauksena tuotantopanoskustannusten (energia, lannoitteet ja rehu) nousun vuoksi. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komission ehdotuksen mukaan poikkeuksellinen taloudellinen tuki varataan viljelijöille ja pk-yrityksille, jotka osallistuvat vähintään yhteen seuraavista toimista:






  — | kiertotalous |
| --- | --- | --- |

2.3

—

kiertotalous

| — | ravinnehuolto |
| --- | --- |

—

ravinnehuolto

| — | resurssien tehokas käyttö |
| --- | --- |

—

resurssien tehokas käyttö

| — | ympäristö- ja ilmastoystävälliset tuotantomenetelmät. |
| --- | --- |

—

ympäristö- ja ilmastoystävälliset tuotantomenetelmät.

| 2.4 | Tuen enimmäismäärä olisi 15 000 euroa viljelijää kohti ja 100 000 euroa pk-yritystä kohti. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Jäsenvaltioille annettaisiin mahdollisuus käyttää 5 prosenttia maaseuturahaston vuosien 2021–2022 budjetissaan käytettävissä olevista varoista, mikä merkitsisi enimmillään 1,4 miljardin euron summaa koko unionissa. |
| --- | --- |

2.5

3.   Yleistä

| 3.1 | Ukrainan sota on heikentänyt vakavasti maataloushyödykkeiden markkinatilannetta, joka oli vaikea jo ennen Venäjän hyökkäystä. Maatalouden tärkeimpien tuotantopanosten hinnat ovat kaksin- tai jopa kolminkertaistuneet verrattuna yhden tai kahden vuoden takaiseen tasoon. Samaan aikaan covid-19-pandemian vaikutuksetkaan eivät ole vielä ohi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Komissio esitti jo 23. maaliskuuta 2022 antamassaan tiedonannossa poikkeuksellisia aloitteita elintarviketurvan varmistamiseksi ja elintarvikejärjestelmien häiriönsietokyvyn vahvistamiseksi. Nykyinen tilanne on kuitenkin ennennäkemätön ja edellyttää lisätoimia. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK onkin tyytyväinen komission ehdotukseen, joka voisi osittain helpottaa niiden viljelijöiden ja pk-yritysten kassatilannetta, jotka ovat taloudellisissa vaikeuksissa Venäjän hyökättyä Ukrainaan. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Komission ehdotus on tervetullut täydentävä vastaus, jolla vahvistetaan EU:n elintarviketurvaa ja reagoidaan tuotantopanoskustannusten ennennäkemättömään kasvuun. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kannattaa ehdotettua toimenpidettä ja pitää erittäin tärkeänä, että EU:n toimielimet hyväksyvät sen mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK:ta pohdituttavia aiheita, joista se haluaa varoittaa komissiota, ovat kuitenkin toimenpiteen rahoituslähde, maksuaikataulu, tukikelpoisuusperusteet ja tuensaajille koituvan liiallisen hallinnollisen rasituksen riski. |
| --- | --- |

3.6

Rahoituslähde

| 3.7 | ETSK muistuttaa, että maaseuturahasto (2), joka on yhteisen maatalouspolitiikan toinen pilari, on maaseudun kehittämisen tärkein rahoitusväline. Se edistää näin merkittävällä tavalla alueiden ja maatalouden ekologista siirtymää parantamalla ilmastonmuutoksen sietokykyä ja tukemalla innovointia ja maatilojen kilpailukykyä. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Maaseuturahaston tarkoituksena on siis vastata maaseutualueiden pitkän aikavälin haasteisiin. Sen avulla olisi ennen kaikkea päästävä vuoteen 2040 mennessä niihin kehitystavoitteisiin, jotka komissio asetti pitkän aikavälin maaseutuvisiossaan (3)30. kesäkuuta 2021. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Maaseuturahastoa sen enempää kuin YMP:tä yleensäkään ei saisi pitää hätätilanteessa käytettävänä lisärahoituksen lähteenä. Maaseuturahaston määrärahoilla vastataan jo nykyisiin rahoitustarpeisiin ja sitoumuksiin, joista on syytä pitää kiinni. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Koska budjettimäärärahojen ja käytettävissä olevien varojen lukumääriä ei ole ilmoitettu, tuensaajille konkreettisesti maksettavien mahdollisten tukien kokonaissumma on myös täysin hypoteettinen. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK pyytääkin komissiota esittämään täsmälliset luvut todellisuudessa käytettävissä olevista varoista ja harkitsemaan muita rahoituslähteitä, jotka eivät vaikuta maaseuturahaston päämäärien ja tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

3.11

Maksuaikataulu

| 3.12 | Komission ehdotuksen mukaan toimenpiteen tuensaajat saisivat maksun ennen 15. lokakuuta 2023. ETSK ihmettelee maksujen myöhäistä ajankohtaa, sillä viljelijöiden ja maatalous- ja elintarvikeketjun tuottajien tulot herättävät huolta juuri nyt. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Näillä yrityksillä on jo nyt suuria kassavirtavaikeuksia. Monet viljelijät tarvitsevat nopeasti rahoitustukea voidakseen jatkaa toimintaansa. Ylimääräinen tukimaksu vuoden 2023 lopussa ei auta kiireelliseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Tukien maksuaikataulua olisikin lyhennettävä niin paljon kuin mahdollista, jotta viljelijät ja pk-yritykset pystyisivät selviytymään tuotantokustannusten tämänhetkisestä noususta. |
| --- | --- |

3.14

Tuensaajien tukikelpoisuusperusteet

| 3.15 | ETSK kannattaa sitä, että komission suunnittelema rahoitustuki on tarkoitettu ensisijaisesti viljelijöille ja pk-yrityksille, joihin on kohdistunut eniten vaikutuksia, ja että tämä määritellään valintaperustein, joiden on oltava puolueettomia ja syrjimättömiä. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Toisaalta komission ehdotuksen mukaan tuet varataan vain sellaisille tuensaajille, joiden toimista ainakin yksi kuuluu kiertotalouteen, ravinnehuoltoon, resurssien tehokkaaseen käyttöön tai ympäristöystävällisiin tuotantomenetelmiin. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Nämä lisäedellytykset eivät ole johdonmukaisia toimenpiteen päätavoitteen kanssa, sillä sen ensisijaisena tarkoituksena on auttaa Ukrainan sodan koettelemia yrityksiä ja viljelijöitä. Lisäksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenet katsovat, että nämä kriteerit hankaloittavat entisestään tuensaajilta vaadittavien tukihakemusten tekoa. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Hätäavun tukikelpoisuusperusteita olisi päinvastoin yksinkertaistettava, jotta mahdolliset tuensaajat eivät liiallisen hallinnollisen rasituksen vuoksi jättäisi hakematta tukea toimivaltaisilta viranomaisilta. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | ETSK katsoo, että viljelijöiden, jotka saavat jo YMP:n suoria tukia ja joihin Venäjän hyökkäys Ukrainaan on vaikuttanut, olisi oltava automaattisesti oikeutettuja maaseuturahastosta rahoitettavaan poikkeukselliseen tukeen. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Näin komission ehdottama poikkeuksellinen tuki edistäisi sekin osaltaan ympäristön kannalta, taloudellisesti ja sosiaalisesti kestävää kehitystä, joka on uuden YMP:n tavoitteena. Samalla järjestelmään ei lisättäisi uusia kriteerejä, jotka aiheuttavat sekaannusta ja monimutkaisuutta. Tilanteen kiireellisyys edellyttää käytännönläheistä solidaarisuutta niitä yrityksiä ja viljelijöitä kohtaan, joihin vaikutukset (tuotantokustannusten kallistuminen tai markkinoiden romahtaminen) kohdistuvat eniten. Tuki kestäville käytännöille, kuten kiertotaloudelle, olisi myönnettävä etupäässä tähän tarkoitettujen pysyvien välineiden kautta. |
| --- | --- |

3.20

Bryssel 16. kesäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1305/2013, annettu 17. päivänä joulukuuta 2013, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 487)

1

(2)  Euroopan talous ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”YMP vuoteen 2020 mennessä” (EUVL C 191, 29.6.2012, s. 116).

2

(3)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio – Vahvat, verkottuneet, selviytymiskykyiset ja vauraat maaseutualueet vuoteen 2040 mennessä

3

---

| 23.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 365/60 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 365/60

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Vastaus valtion tukemaan maahanmuuttajien välineellistämiseen EU:n ulkorajoilla”

(JOIN(2021) 32)

(2022/C 365/12)

| Esittelijä: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Pietro Vittorio BARBIERI |

Esittelijä:

Stefano PALMIERI

Yhteisesittelijä:

Pietro Vittorio BARBIERI

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 2.5.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Komitean täysistunnon päätös | 18.1.2022 |
| Vastaava jaosto | ulkosuhteet |
| Hyväksyminen jaostossa | 12.5.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 15.6.2022 |
| Täysistunnon numero | 570 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 142/2/5 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 2.5.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Komitean täysistunnon päätös

18.1.2022

Vastaava jaosto

ulkosuhteet

Hyväksyminen jaostossa

12.5.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

15.6.2022

Täysistunnon numero

570

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

142/2/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK katsoo, että muuttajien välineellistämisen torjuntaan tähtäävien EU:n toimien on oltava osa yhteistä, jaettua ja johdonmukaista muuttoliikepolitiikkaa. Kun otetaan huomioon kriisi Valko-Venäjän rajalla ja Venäjän hyökkäys Ukrainaan, on tarpeen tarkastella uudelleen sitä, onko muuttoliike- ja turvapaikkasopimus asianmukainen, jotta muuttoliikepolitiikka ei hajoaisi osiin hätätilanteissa, vaan että sekä toimintapolitiikat että kyseessä olevien henkilöiden suojelu olisi yhden toiminta- ja lainsäädäntökehyksen alla. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK katsoo, että muuttajien välineellistäminen on – mahdollisesti entistä ajankohtaisempi – uhka koko Euroopan unionille eikä ainoastaan kyseessä oleville jäsenvaltioille. ETSK korostaakin, että haasteeseen voidaan vastata tehokkaasti ainoastaan niin, että yhdistetään (poliittisten, lainsäädännöllisten, hallinnollisten ja humanitaaristen) aloitteiden taso, (unionitason, valtiollisen, paikallisen ja kansainvälisen tason) toimien soveltamisala ja asianomaiset toimijat (toimielimet, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, työmarkkinaosapuolet, kansalaiset jne.) EU:n ja kansainvälisen oikeuden tiukimpien normien pohjalta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK pitää tärkeänä, että EU antaa jäsenvaltioille viipymätöntä, koordinoitua ja tehokasta tukea sekä käytännön tasolla (määrärahat ja EU:n virastojen henkilöstö) että hallinnollisen, lainsäädännöllisen ja poliittisen avustuksen muodossa. Tätä varten on tehtävä yhteistyötä kentällä ja toimielinten välillä, ja aloitteiden on oltava mahdollisimman avoimia. Lisäksi on varmistettava humanitaaristen järjestöjen ja riippumattomien tiedotusvälineiden toimintavapaus alueilla, missä tapahtuu muuttajien välineellistämistä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK pitää erityisen tärkeänä, että määritellään humanitaaristen toimien yhdennetyt puitteet, joissa voidaan yhdistää jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten ja virastojen resurssit ja rakenteet ja varmistaa kansainvälisten järjestöjen (UNHCR, IOM) osallistuminen sekä kansalaisjärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan panos. Näin voidaan edistää toimien tuloksekasta koordinointia ja varmistaa, että humanitaariset toimet tunnustetaan keinoksi vahvistaa EU:n periaatteita. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo, että välineellistettyjen muuttajien oikeuksien täysi ja pikainen tunnustaminen – harmaita alueita ja hallinnollista epävarmuutta välttäen – on olennaista EU:n ja asianomaisten jäsenvaltioiden turvallisuuteen ja vakauteen kohdistuvan uhkan liennyttämiseksi ja torjumiseksi, jolloin muuttajien välineellistämisestä voidaan tehdä tehotonta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EU:n toimet on ehdottomasti kohdistettava sinne, mistä välineellistetyt muuttajat ovat lähtöisin, osallistaen kolmannet maat ja tukien niiden pyrkimyksiä antaa väestölle tietoa demokraattisiin periaatteisiin ja ihmisoikeuksien suojeluun perustuvan yhteistyön puitteissa. Näin voidaan viedä pois resursseja valtiollisilta toimijoilta, jotka edistävät muuttajien välineellistämistä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kun on kyse muuttajien välineellistämistä edistävistä tai tukevista maista, ETSK kannattaa koko EU:n, kansainvälisten instituutioiden ja kumppanimaiden monenvälisiä toimia tällaisen toiminnan tuomitsemiseksi ja eristämiseksi muun muassa ottamalla käyttöön asianmukaisia talouspakotteita ja diplomaattisia pakotteita. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Venäjän federaation hyökkäyksen seurauksena syttynyt Ukrainan sota on saanut jo ainakin 3,9 miljoonaa ihmistä pakenemaan (1). Useiden miljoonien maan sisäisten pakolaisten lisäksi pakolaisia on tällä hetkellä pääasiassa naapurimaissa ja muissa EU-maissa. Ainakaan Euroopassa ei ole koettu vastaavia pakolaisvirtoja edes toisen maailmansodan jälkeisinä vuosikymmeninä. EU tarttui asiaan pikaisesti, erityisesti aktivoimalla vuonna 2001 annetun tilapäistä suojelua koskevan direktiivin (2) ja esittämällä ehdotuksen koheesiopoliittisesta tukitoimesta Euroopan pakolaisten auttamiseksi (CARE). ETSK pitää vastaavia, yhteenkuuluvuuteen, solidaarisuuteen ja jäsenvaltioiden jaettuun vastuuseen perustuvia välineitä välttämättöminä myös pyrittäessä ratkaisemaan muuttajien välineellistämiseen liittyviä kriisejä. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EU on tällä hetkellä turvallinen paikka, joka tarjoaa turvaa ja suojaa miljoonille Ukrainan kansalaisille. Vastuu vastaanottamisesta ja avusta on kuitenkin jakautunut epätasaisesti ottaen huomioon asianomaisten jäsenvaltioiden valmiudet ja resurssit. EU:n sisärajojen avaaminen on toistaiseksi varmistanut sen, että ukrainalaiset pakolaiset ovat voineet liikkua vapaasti haluamiinsa kohteisiin, mutta naapurimaiden ja muiden jäsenvaltioiden kantaman taakan välillä on objektiivisesti katsoen edelleen epäsuhta. Muuttajien välineellistäminen Valko-Venäjän rajalla ja aiemmissa tapauksissa – vaikkakin eri mittakaavassa – viittaa siihen, että EU:n ja jäsenvaltioiden välisiä solidaarisuus- ja yhteistyömekanismeja on tarkistettava perusteellisesti erityisesti sen suhteen, miten avustettavat muuttajat jaetaan, mikä on epäilemättä välttämätöntä kriisitilanteissa. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK ottaa esille ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi toiminnasta muuttoliikkeeseen ja turvapaikanhakuun liittyvissä välineellistämistilanteissa (3) ja haluaa kiinnittää huomiota sen henkeen. Komitean mielestä monimutkaisessa mekanismissa oikeudellisen kehyksen ja hallinnollisten menettelyjen määrittämiseksi muuttajien välineellistämistapauksessa ei oteta huomioon sen yhteydessä mahdollisesti syntyvän valtioiden välisen kriisin laajuutta, jota ei voida erottaa itse muuttajiin sovellettavasta lähestymistavasta. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK katsoo, että vaikka muuttajien välineellistämiseen puuttumiseksi tarvitaan tilapäisiä välineitä, on olennaisen tärkeää harkita nopeita ja kattavia toimia heidän suojelemisekseen myös tilapäistä suojelua koskevan direktiivin avulla erityisesti tapauksissa, joissa maahantulon hallinta, edelleen liikkumisen valvonta ja kaavaillut lykkäykset tai poikkeukset tavanomaisiin turvapaikkamenettelyihin osoittautuvat huonosti toimiviksi ja haitallisiksi välineellistettyjen muuttajien suojelua koskevan tavoitteen kannalta. Muuttajien suojelun tasoa olisi joka tapauksessa nostettava suhteessa muuttajien välineellistämisen yhteydessä valtioiden välille syntyvän kriisin tasoon. |
| --- | --- |

1.11

2.   Ehdotus

| 2.1 | Tiedonannossa todetaan, että muuttoliikekriisiä Valko-Venäjän ja Euroopan unionin (Liettuan, Latvian ja Puolan) rajalla on pidettävä jatkuvan ja pitkittyneen kriisin luomiseen tähtäävänä määrätietoisena toimintana, joka on osa laajempaa keskitettyä pyrkimystä horjuttaa Euroopan unionia ja testata sen yhtenäisyyttä ja päättäväisyyttä. Se on ”hybridiuhka”, jossa kolmas valtio käyttää muuttajia välineenä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Tässä asiakirjassa termejä ”kriisi” ja ”uhka” käytetään taustalla olevasta geopoliittisesta kontekstista johtuvien poliittisten jännitteiden ja epävakautta aiheuttavien tekijöiden merkityksen korostamiseksi, eikä niillä sinänsä kuvata erityistä ja monimutkaista muuttoliikeilmiötä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EU:n turvallisuuteen kohdistuvan uhkan lisäksi tämä on johtanut kriittiseen tilanteeseen paikan päällä ennen kaikkea kyseessä olevien muuttajien kannalta, ja sillä on ollut kohtalokkaita humanitaarisia vaikutuksia sekä Valko-Venäjän että EU:n puolella rajaa. On myös lukuisia viitteitä muuttajien epäinhimillisestä ja halventavasta kohtelusta Valko-Venäjän puolella. Tätä on käytetty myös painostuskeinona EU:ta kohtaan, ja riski kasvaa, mitä pidempään alueella joudutaan oleskelemaan ja mitä mahdottomampaa on päästä EU:n rajalle. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EU tuomitsi haavoittuvassa asemassa olevien muuttajien ja pakolaisten välineellistämisen pikaisesti ja jyrkästi kaikilla institutionaalisilla foorumeillaan. Sitä seuranneet kansainväliset toimet johtivat EU:n ja kumppanimaiden, erityisesti muuttajien alkuperämaiden, osallistumiseen ja yhteistyöhön. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Uudessa kriisitilanteessa EU on tukenut asianomaisia jäsenvaltioita ottaen huomioon kansallisten hallitusten ja parlamenttien toteuttamat erityiset toimet, etenkin hätätilan julistamisen raja-alueilla. Komissio on ryhtynyt toimiin asianmukaisen avun antamiseksi varmistaakseen kansallisen lainsäädännön ja EU:n lainsäädännön välisen johdonmukaisuuden. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Tiedonannossa esitetään yhteenveto poliittisista, teknisistä ja logistisista toimista asianomaisten jäsenvaltioiden tukemiseksi. Komissaari Johanssonin vierailujen ja sittemmin komission jäsenvaltioiden kanssa järjestämien kokousten jälkeiset poliittiset yhteydet ovat johtaneet myös EU:n virastojen (Frontex, Europol, EASO, turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston varojen avulla annettava hätäapu) antamaan tekniseen tukeen. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Kansainvälisesti ja erityisesti suhteissaan muuttajien alkuperä- ja kauttakulkumaihin komissio on toiminut korkeimmalla tasolla ja parantanut yhteistyötään Irakin, Libanonin, Turkin, Yhdistyneiden arabiemiirikuntien ja Uzbekistanin kanssa. Tämä on oleellista, jotta voidaan torjua ihmissalakuljetuksen rikollista infrastruktuuria, joka ruokkii Valko-Venäjässä tapahtuvaa välineellistämistä. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Valtioiden välisen kriisin tapauksessa on olemassa suuri riski siitä, että syntyy epävarmuuden tila (fog of war), joka on otollinen alusta disinformaatiolle, valeuutisille ja tosiasioiden vääristelylle ja joka on yhteydessä muuttajien poliittiseen välineellistämiseen. Tiedonannossa korostetaan tätä riskiä Valko-Venäjän puolella, erityisesti Valko-Venäjän ja Venäjän valtioiden valvomissa tiedotusvälineissä. Tiedonannossa tähdennetään vapaan lehdistön merkitystä ja käytännön roolia, mutta sille ei anneta samaa painoarvoa kriisialueilla EU:n puolella rajaa. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Komissio korostaa, että nykyisiä rahoitusvälineitä voidaan vahvistaa kriisitilanteissa turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastosta (AMIF) ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitustukivälineestä (BMVI). Palauttamisen (avustettu vapaaehtoinen paluu ja tahdonvastainen paluu) osalta tiedonannossa mainitaan komission, Frontexin ja Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön (IOM) välinen yhteistyö, mutta korostetaan, että tarvitaan yhteistyötä myös muuttajien alkuperämaiden kanssa. |
| --- | --- |

2.9

3.   Huomioita

Muuttajien välineellistäminen ja muuttoliikepolitiikkojen hallinta

| 3.1 | ETSK katsoo, että muuttajien välineellistämisen torjuntaan tähtäävien toimien on oltava osa yhteistä, jaettua ja johdonmukaista EU:n muuttoliikepolitiikan kehystä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Jotta muuttoliikettä voitaisiin hallita asianmukaisesti, EU:n on oltava tietoinen siitä, että muuttoliikkeet eivät koskaan synny pelkästään jonkin valtion aloitteesta (vaikka valtioilla voi olla toisinaan jopa merkittävä vaikutus muuttovirtojen määrään) edes silloin, kun valtio käyttää muuttajia välineinä poliittisiin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Reagoidessaan kaikkein akuuteimpiin kriiseihin (joihin jokin kolmas maa osallistuu aktiivisesti tai jotka ovat seurausta sodasta tai sotilaallisesta väliintulosta) EU:n on osoitettava solidaarisuutta ihmisille, jotka ovat osallisia kriisissä. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Rajoittamatta tarvetta auttaa kaikkia välittömästi hengenvaarassa olevia henkilöitä (pakolaisia ja sodan uhreja) ero oikeudellisessa asemassa – esimerkiksi jonkin suojelun muodon hakemiseen oikeutettujen henkilöiden ja muiden muuttajien välillä – voidaan tehdä vasta sen jälkeen, kun on noudatettu EU:n lainsäädännön ja kansainvälisten normien mukaisia avoimia turvapaikkamenettelyjä. Erottelu ei saa perustua kyseessä olevan ilmiön tai kriisin ennakkomäärittelyyn (esim. hybridiuhka, muuttajien välineellistäminen, taloudellinen muuttoliike). |
| --- | --- |

3.1.3

Hybridiuhat ja muuttajien välineellistäminen

| 3.2 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä Valko-Venäjän harjoittaman muuttajien välineellistämisen aiheuttaman uhkan luonteesta ja tasosta. ETSK toteaa, että hybridiuhka, johon kuuluu ”ihmisten käyttö poliittisiin tarkoituksiin valtion tuella”, on uhka EU:lle. |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Hybridiuhka voidaan määritellä myös toisin: uhka valtion tai jonkin muun toimijan taholta. Hybridiuhkilla voi olla erilaisia lähteitä ja kohteita (valtiolliset tahot, instituutiot, yhteiskunnalliset organisaatiot, yksityishenkilöt). Vaikka tämä laaja-alainen analyysi antaa aineksia yleisen käsityksen saamiseen, se on pidettävä erillään kyseisten politiikkojen kannalta merkityksellisten tilanteiden yksilöinnistä. ETSK korostaakin, että myös myöhempien sääntelytoimenpiteiden ja erityisesti hätätilanteissa olevien muuttajien oikeudellisen kohtelun ja heille annettavan humanitaarisen tuen kannalta tilanne on voitava luokitella muuttajien välineellistämiseksi vain, jos siinä on mukana jokin valtiollinen toimija. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Kun otetaan huomioon tiedonannossa esitetty ”hybridiuhkan” määritelmä, ETSK toivoo vastatoimilta moniulotteisuutta ja yhtenäisyyttä. Toisin sanoen (jäsenvaltioiden, EU:n ja kumppanimaiden välisten) kansainvälisten suhteiden lisäksi olisi korostettava myös sitä, että toimet olisivat osa ihmisoikeuksien edistämistä, muuttajien suojelua ja turvapaikkaoikeutta koskevia EU:n toimintapolitiikkoja ja sitoumuksia. ETSK katsookin, että kaikkia jäsenvaltioiden, EU:n toimielinten ja virastojen välisen yhteistyön välineitä olisi vahvistettava yhteisen kriisinhallinnan kannalta. |
| --- | --- |

3.2.2

Solidaarisuus, koordinointi ja yhteinen kriisinhallinta

| 3.3 | ETSK on samaa mieltä siitä, että ”nämä toimet muodostavat todellisen vaaran EU:n turvallisuudelle” eikä vain niille jäsenvaltioille, joita asia koskee suoraan. Tiedonannossa esitetyt seikat ja Ukrainan vakava kriisi vahvistavat ETSK:n vakaata käsitystä siitä, että on luotava politiikka-, lainsäädäntö- ja menettelykehys jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten yhteistä reagointia ja yhteistä kriisinhallintaa varten. |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | ETSK pitääkin muuttoliike- ja turvapaikka-asioiden hallinnasta annettujen asetusten muuttamista koskevista ehdotuksista jo antamansa lausunnon (4) pohjalta ratkaisevan tärkeänä, että jatketaan jäsenvaltioiden välisen solidaarisuuden ja yhteistyön tiellä, sillä kyseessä ei varmastikaan ole ainoa tilanne, joka lisää ensimmäisten maahantulomaiden taakkaa ja vaikeuksia juuri siitä syystä, kuinka tärkeä painoarvo rajavalvonnalle ja edelleen liikkumisen estämiselle annetaan muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksessa. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Toivottuun erilliseen säädökseen valtion harjoittaman muuttajien välineellistämisen torjumiseksi olisikin sisällyttävä mekanismeja vastuun jakamiseksi solidaarisesti jäsenvaltioiden kesken, mukaan lukien mahdollisuus toteuttaa pikaisesti sisäisiä siirtoja, jotka ovat oikeassa suhteessa kriisin vakavuuteen. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Valko-Venäjän rajalla vallitsevalla kriisillä on eroja mutta myös yhtäläisyyksiä muiden muuttoliikkeen välineellistämiseen tähtäävien valtiollisten strategioiden kanssa: keskinen Välimeri, Kreikan ja Turkin raja, Espanjan ja Marokon raja, Bosnia ja Hertsegovinan ja Kroatian raja, Serbian ja Unkarin raja (ja nämä vain vuonna 2021). ETSK katsoo, että EU:n olisi mentävä pidemmälle kuin aiempien kriisien aikana toteuttamissa toimissaan ja välttää erityisesti tilanteita, joissa se on riippuvainen kolmansien maiden poliittisista strategioista, jotka ovat ristiriidassa EU:n politiikkojen ja periaatteiden kanssa. |
| --- | --- |

3.3.3

Muuttajien suojelu välineellistämisen yhteydessä

| 3.4 | ETSK katsoo, että EU:n olisi toteutettava yhteisiä toimia uhkan torjumiseksi täysin tietoisena siitä, että tällaisissa erityistilanteissa muuttajat ovat itse erittäin haavoittuvassa asemassa ja tarvitsevat suojelua erityisesti, kun otetaan huomioon, että kyseessä on valtioiden välinen kriisi. |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | ETSK yhtyy tiedonannossa esitettyyn huoleen humanitaarisesta tilanteesta jäsenvaltioiden ja Valko-Venäjän rajalla. Vaikeus toimia Valko-Venäjän puolella rajaa on osoitus humanitaaristen toimien objektiivisista rajoista kriisitilanteissa ja valtioiden välisissä konflikteissa, mutta tämä olisi nähtävä kannustimena pyrkiä kaikin tavoin siihen, että jäsenvaltioiden rajojen sisällä toimet humanitaarisen avun antamiseksi muuttajille olisivat EU:n lainsäädännön vaatimusten mukaisia ja noudattaisivat vakiintuneita käytäntöjä haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden tukemiseksi. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | ETSK toivoo, että kansalaisyhteiskunnan humanitaaristen organisaatioiden pääsyä helpotetaan molemmin puolin EU:n ja Valko-Venäjän rajaa, jotta ne voivat tarjota humanitaarista apua (tukea terveydenhuollossa, elintarvikeapua, oikeusapua). |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | EU:n toimielinten on torjuttava kaikkia pyrkimyksiä kriminalisoida kansalaisyhteiskunnan kansallisten ja kansainvälisten edustajien solidaarisuustoimia tai esittää ne rikollisina, kuten ETSK on jo aiemmissa lausunnoissaan todennut (5). |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | Tiedonannossa korostetaan muuttajien merkittävää edelleen liikkumista (ainakin suhteessa EU:n rajoille kriisin aikana saapuneiden muuttajien määrään) ja viitataan ensimmäisten maahantulojäsenvaltioiden ja niiden jäsenvaltioiden rajapoliisien yhteiseen partiointiin, joihin matkaa jatketaan. ETSK katsoo, että muuttajien välineellistämisen yhteydessä edelleen liikkumista koskevaa kysymystä olisi käsiteltävä yhdessä kohteena olevien jäsenvaltioiden kanssa. Samalla olisi kiinnitettävä asianmukaisesti huomiota haavoittuvimmassa asemassa oleviin muuttajiin erityisesti kriisin aktiivisissa vaiheissa, jotta vältetään heidän turvallisuuteensa kohdistuvat lisäriskit. |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.4.5 | ETSK korostaa myös haavoittuvassa asemassa olevien muuttajien ihmisarvoiseen, oikeudenmukaiseen ja kattavaan suojeluun kohdistuvia riskejä, jotka johtuvat erilaisten oikeudellisten asemien ja poikkeusmenettelyjen lisääntymisestä jäsenvaltioissa ja EU:ssa myös erityisiä toimia edellyttävien kriisien yhteydessä. Tässä mielessä mahdolliset poikkeukset vakiintuneista vastaanotto- ja turvapaikkamenettelyistä olisi sovitettava yhteen erityisten suoja- ja suojelutoimenpiteiden kanssa vakavan riskitilanteen vuoksi pitäen aina kiinni palauttamiskiellon periaatteesta. |
| --- | --- |

3.4.5

Disinformaation torjuminen, tiedotusvälineiden rooli ja haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten suojelu

| 3.5 | ETSK on tyytyväinen siihen, että tiedonannossa korostetaan disinformaation, valeuutisten ja tiedon manipuloinnin torjuntaa muun muassa kohdennetuilla tiedotuskampanjoilla muuttovirtojen lähtömaissa ja sähköisiä tieto- ja viestintävälineitä hyödyntäen; tarkoituksena on tarjota muuttajille oikeaa ja todennettavissa olevaa tietoa (esim. InfoMigrants). |
| --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | Samaan aikaan ETSK pitää EU:n arvojen mukaisesti tärkeänä vapaata tiedon tuottamista ja yleisön kannalta merkityksellisten tietojen vapaata saatavuutta. Hätätoimenpiteiden toteuttamisen yhteydessä jäsenvaltioiden ja EU:n virastojen on aina varmistettava mahdollisimman suuri toiminta- ja viestintävapaus riippumattomille tiedotusvälineille alueilla, missä tapahtuu muuttajien välineellistämistä. Samalla on varmistettava, että pääsystä muuttajia vastaanottaviin laitoksiin ja mahdollisuudesta olla yhteydessä heihin on selkeät ja avoimet säännöt. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Ihmissalakuljetuksen logististen verkostojen torjumisessa verkkoalustoilla ja sosiaalisessa mediassa komission olisi EU:n virastojen (ENISA) tuella eroteltava ihmissalakuljettajien suoraan käyttämät välineet muuttajien keskinäisen viestinnän välineistä. Tarkoituksena on määrittää vastuut ja välttää se, että loukataan tietojen luottamuksellisuutta koskevia oikeuksia tai vaarannetaan välineellistämisen uhreiksi joutuneiden muuttajien turvallisuus edes välillisesti ja tahattomasti. |
| --- | --- |

3.5.2

Kansainvälinen yhteistyö muuttajien välineellistämisen torjumiseksi

| 3.6 | ETSK suhtautuu myönteisesti unionin toimielinten toimiin, joilla vahvistetaan välineellistämisen kohteena olevien muuttajien alkuperämaiden kanssa tehtävää yhteistyötä, jotta voidaan tuoda esille, mitä riskejä he kohtaavat, ja parantaa kansainvälistä yhteistyötä muuttoliikkeen alalla. |
| --- | --- |

3.6

| 3.6.1 | Jotta EU:n ja asianomaisten kolmansien maiden yhteistyö olisi tuloksellista, sitä olisi täydennettävä kansainvälisen kehitysyhteistyön mekanismilla ja muuttoliikettä sääntelevillä sopimuksilla. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Laadittaessa mahdollisia sopimuksia ja menettelyjä kolmansien maiden kanssa olisi huolehdittava siitä, että näissä suhteissa otetaan huomioon, että kyseiset maat kunnioittavat ihmisoikeuksia ja noudattavat kansainvälisiä oikeudellisia sitoumuksia. |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | Tällainen yhteistyö vahvistaisi myös poliisi- ja tiedustelutoimia ihmissalakuljetuksen ehkäisemiseksi ja siihen osallistuvia rikollisjärjestöjä vastaan kunnioittaen samalla täysin turvapaikkaoikeutta ja muuttajien oikeutta suojeluun sekä muuttajien välineellistämisen yhteydessä että yleisesti (6). |
| --- | --- |

3.6.3

Tuki jäsenvaltioille

| 3.7 | ETSK arvostaa tukea, jota erityisesti EU:n sisäasioiden virastot (Frontex, Euroopan unionin turvapaikkavirasto, pelastuspalvelumekanismi) ovat antaneet uhkan kohteena oleville jäsenvaltioille, ja katsoo, että niiden olisi toimittava kaikissa tapauksissa, joissa julistetaan hätätilanne tasapainoisen ja avoimen menettelyn mukaisesti (7). |
| --- | --- |

3.7

| 3.7.1 | ETSK katsoo, että tulevaisuudessa tällaisten uhkien kohteeksi joutuville jäsenvaltioille olisi tarjottava riittävästi apua ja että myös välineellistämisen uhreille, ennen kaikkea haavoittuvimmassa asemassa oleville, olisi tarjottava yhtä hyvää suojelua ja apua. |
| --- | --- |

3.7.1

| 3.7.2 | ETSK on vakaasti sitä mieltä, että jäsenvaltioiden toimenpiteet niiden muuttajien palauttamiseksi – sekä vapaaehtoisesti että tahdonvastaisesti –, joille ei tunnusteta turvapaikkaoikeutta, on toteutettava myös hätätilanteissa perusoikeuksia ja kansainvälisiä velvoitteita kaikilta osin kunnioittaen ja EU:n virastojen avustuksella. |
| --- | --- |

3.7.2

Välineet ja säädökset tukena toimivan kriisinhallinnan varalle

| 3.8 | ETSK korostaa, että käsillä olevassa lausunnossa otetaan huomioon toimenpiteet, joista keskustellaan ja joita käsitellään lausunnon laatimishetkellä. Näistä voidaan mainita erityisesti ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi toiminnasta muuttoliikkeeseen ja turvapaikanhakuun liittyvissä välineellistämistilanteissa. Ehdotus sisältää säännöksiä, jotka koskevat muuttajien asemaa sekä turvapaikan ja kansainvälisen suojelun hakemista tällaisissa tilanteissa. |
| --- | --- |

3.8

| 3.8.1 | ETSK toivoo, että asetuksessa otetaan huomioon jäsenvaltioiden turvallisuustarpeet ja että niiden ohella siihen sisällytetään oikeudellisia sitoumuksia hätätilan hoitamiseksi ja muuttajien suojelua koskevien oikeuksien varmistamiseksi kansainvälisten velvoitteiden ja EU:n lainsäädännön pohjalta. |
| --- | --- |

3.8.1

| 3.8.2 | Erityisesti komission ja valtuutettujen elinten on lisäksi varmistettava, että jäsenvaltioissa nykyisen kriisin torjumiseksi ja tulevien kriisien ehkäisemiseksi hyväksytty tai hyväksyttävänä oleva lainsäädäntö on sopusoinnussa perusoikeuksien ja EU:n lainsäädännön kanssa. |
| --- | --- |

3.8.2

| 3.8.3 | ETSK aikoo arvioida tarkkaan asetuksen poikkeuksia tavanomaisista maahantulo- ja turvapaikkamenettelyistä, oikeutta muutoksenhakuun epäämistapauksissa, palauttamismenettelyjä sekä täyttä avoimuutta ja yhteistyötä hätätilanteessa olevien jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten ja virastojen välillä. |
| --- | --- |

3.8.3

Bryssel 15. kesäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  5 317 219 pakolaista naapuri- ja EU-maissa (tilanne 26. huhtikuuta 2022, lähde UNHCR, https://data2.unhcr.org/en/situations/ukraine).

1

(2)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1) (neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12)).

2

(3)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi toiminnasta muuttoliikkeeseen ja turvapaikanhakuun liittyvissä välineellistämistilanteissa, COM(2021) 890 final – 2021/0427 (COD).

3

(4)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle uudesta muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksesta” (COM(2020) 609 final) (EUVL C 123, 9.4.2021, s. 15), Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinnasta sekä neuvoston direktiivin 2003/109/EY ja ehdotetun asetuksen (EU) XXX/XXX [turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto] muuttamisesta” (COM(2020) 610 final – 2020/0279(COD)) ja ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi toiminnasta muuttoliikkeeseen ja turvapaikanhakuun liittyvissä kriisi- ja force majeure -tilanteissa” (COM(2020) 613 final – 2020/0277(COD)) (EUVL C 155, 30.4.2021, s. 58).

4

(5)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Yksin maahan tulevien alaikäisten suojelu Euroopassa” (oma-aloitteinen lausunto) (EUVL C 429,11.12.2020, s. 24).

5

(6)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Uudistettu maahanmuuttajien salakuljetuksen vastainen EU:n toimintasuunnitelma vuosiksi 2021–2025, COM(2021) 591 final.

6

(7)  Jäsenvaltion pyynnöstä, joka vahvistetaan komission ehdotuksella ja Eurooppa-neuvoston käsittelyssä. Lisäksi otetaan käyttöön jatkuvan seurannan ja arvioinnin mekanismit. Ks. Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi toiminnasta muuttoliikkeeseen ja turvapaikanhakuun liittyvissä välineellistämistilanteissa, COM(2021) 890 final – 2021/0427 (COD).

7

---

| 23.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 365/66 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 365/66

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sääntöjen vahvistamisesta unionin oikeuksien käyttämiseksi Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välillä tehdyn kauppa- ja yhteistyösopimuksen täytäntöönpanon ja sen noudattamisen valvonnan yhteydessä”

(COM(2022) 89 final – 2022/0068 (COD))

(2022/C 365/13)

| Esittelijä: | Jack O’CONNOR |
| --- | --- |

Esittelijä:

Jack O’CONNOR

| Lausuntopyyntö | neuvosto, 22.3.2022
  Euroopan parlamentti, 23.3.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (1) 43 artikla (kalastus), Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 ja 100 artikla (liikenne), Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 173, 182, 188 ja 189 artikla (unionin ohjelmat), Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artikla (yhteinen kauppapolitiikka) ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla (talous- ja sosiaalikomitea) |
| Komitean täysistunnon päätös | 22.3.2022 |
| Vastaava jaosto | ulkosuhteet |
| Hyväksyminen jaostossa | 12.5.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 15.6.2022 |
| Täysistunnon nro | 570 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 202/0/5 |

Lausuntopyyntö

neuvosto, 22.3.2022

Euroopan parlamentti, 23.3.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (1) 43 artikla (kalastus), Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 ja 100 artikla (liikenne), Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 173, 182, 188 ja 189 artikla (unionin ohjelmat), Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artikla (yhteinen kauppapolitiikka) ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla (talous- ja sosiaalikomitea)

Komitean täysistunnon päätös

22.3.2022

Vastaava jaosto

ulkosuhteet

Hyväksyminen jaostossa

12.5.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

15.6.2022

Täysistunnon nro

570

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

202/0/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Ehdotetulla asetuksella (2) komissio valtuutetaan hyväksymään ja soveltamaan täytäntöönpanosäädöksillä tiettyjä toimenpiteitä unionin oikeuksien käyttämiseksi Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehdyn sopimuksen (3) (erosopimus) ja Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin Yhdistyneen kuningaskunnan välillä tehdyn kauppa- ja yhteistyösopimuksen (4) (kauppa- ja yhteistyösopimus) määräysten nojalla. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Asianomaisten sopimusten ainoat osapuolet ovat Yhdistynyt kuningaskunta ja Euroopan unioni. ETSK on näin ollen samaa mieltä siitä, että on täysin asianmukaista, että kaikki toimet käynnistetään unionin tasolla turvautuen komitologiajärjestelyihin asetusehdotuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK yhtyy myös kantaan, jonka mukaan unioni tarvitsee joustavan ja tehokkaan menettelyn, jos Yhdistynyt kuningaskunta ei noudata erosopimusta ja/tai kauppa- ja yhteistyösopimusta. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Komitologiajärjestelyjen käyttö keinona antaa komissiolle valtuudet hyväksyä ja soveltaa tiettyjä toimenpiteitä, jos asiaa koskevia sopimuksia rikotaan tai niitä ei noudateta, vaikuttaa täysin perustellulta, ja se on EU:n toimintaa kaikissa tapauksissa määrittävien suhteellisuusperiaatteen ja toissijaisuusperiaatteen mukaista. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen tarkastella asetusta uudelleen viiden vuoden kuluttua sen voimaantulosta ja toteaa, että tämä olisi linjassa asiaan liittyvien sopimusten vastaavien määräysten kanssa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Edellä esitetyn perusteella ETSK kannattaa ehdotettua asetusta. Lisäksi ETSK katsoo, että kyseessä on erinomainen toimielinten välinen kompromissi, jolla voidaan reagoida erosopimuksen ja/tai kauppa- ja yhteistyösopimuksen rikkomisesta tai noudattamatta jättämisestä mahdollisesti aiheutuviin tilanteisiin. |
| --- | --- |

1.6

2.   Yleiset huomiot

| 2.1 | Ehdotetussa asetuksessa Euroopan komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä ja soveltaa tiettyjä toimenpiteitä erosopimuksen sekä kauppa- ja yhteistyösopimuksen määräysten mukaisten unionin oikeuksien käyttämiseksi. Sen tarkoituksena on helpottaa oikea-aikaista ja tehokasta reagointia, mikäli Yhdistynyt kuningaskunta rikkoo asianomaisten sopimusten määräyksiä tai ei noudata niitä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Valtuutus kattaa seuraavat toimenpiteet:






  — | väliaikaiset toimenpiteet, joilla kannustetaan noudattamaan sopimuksia ja/tai välimiesoikeuden osapuolen pyynnöstä hyväksymien vastasuoritteiden soveltaminen, jos vaatimusten noudattaminen on riittämätöntä tai puutteellista, tai asianmukaiset toimet siinä tapauksessa, että toinen osapuoli ei tee yhteistyötä helpottaakseen turvautumista sitovaan riitojenratkaisuun |
| --- | --- | --- |

2.2

—

väliaikaiset toimenpiteet, joilla kannustetaan noudattamaan sopimuksia ja/tai välimiesoikeuden osapuolen pyynnöstä hyväksymien vastasuoritteiden soveltaminen, jos vaatimusten noudattaminen on riittämätöntä tai puutteellista, tai asianmukaiset toimet siinä tapauksessa, että toinen osapuoli ei tee yhteistyötä helpottaakseen turvautumista sitovaan riitojenratkaisuun

| — | korjaavat toimenpiteet erosopimuksen nojalla siinä tapauksessa, että asianomaisia unionin säädöksiä ei ole lisätty Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevaan pöytäkirjaan ja/tai kauppa- ja yhteistyösopimuksen nojalla, kun on kyse tuista, tieliikenteestä ja kalastuksesta |
| --- | --- |

—

korjaavat toimenpiteet erosopimuksen nojalla siinä tapauksessa, että asianomaisia unionin säädöksiä ei ole lisätty Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevaan pöytäkirjaan ja/tai kauppa- ja yhteistyösopimuksen nojalla, kun on kyse tuista, tieliikenteestä ja kalastuksesta

| — | tasapainottavat toimenpiteet erosopimuksen nojalla, kun on kyse Yhdistyneen kuningaskunnan toteuttamista suojatoimista Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevan pöytäkirjan puitteissa |
| --- | --- |

—

tasapainottavat toimenpiteet erosopimuksen nojalla, kun on kyse Yhdistyneen kuningaskunnan toteuttamista suojatoimista Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevan pöytäkirjan puitteissa

| — | tasapainottavat toimenpiteet kauppa- ja yhteistyösopimuksen nojalla, kun on kyse suojatoimista, jotka johtavat epätasapainoon kauppa- ja yhteistyösopimuksessa ja sitä täydentävissä sopimuksissa määrättyjen oikeuksien ja velvoitteiden välillä, tai kun on nimenomaisesti kyse eroista työsuojelun, sosiaalisen suojelun tai ympäristön- tai ilmastonsuojelun tai tukien valvonnan alalla |
| --- | --- |

—

tasapainottavat toimenpiteet kauppa- ja yhteistyösopimuksen nojalla, kun on kyse suojatoimista, jotka johtavat epätasapainoon kauppa- ja yhteistyösopimuksessa ja sitä täydentävissä sopimuksissa määrättyjen oikeuksien ja velvoitteiden välillä, tai kun on nimenomaisesti kyse eroista työsuojelun, sosiaalisen suojelun tai ympäristön- tai ilmastonsuojelun tai tukien valvonnan alalla

| — | vastatoimenpiteet kauppa- ja yhteistyösopimuksen nojalla (vastauksena tasapainottaviin toimiin kauppa- ja yhteistyösopimuksen 411 artiklan nojalla) |
| --- | --- |

—

vastatoimenpiteet kauppa- ja yhteistyösopimuksen nojalla (vastauksena tasapainottaviin toimiin kauppa- ja yhteistyösopimuksen 411 artiklan nojalla)

| — | suojatoimet erosopimuksen nojalla (jos Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevan pöytäkirjan soveltaminen johtaa vakaviin taloudellisiin, sosiaalisiin tai ympäristöön liittyviin vaikeuksiin, jotka todennäköisesti jatkuvat, tai kauppavirtojen muutokseen) sekä kauppa- ja yhteistyösopimuksen nojalla (jos ilmenee vakavia taloudellisia, sosiaalisia tai ympäristöön liittyviä alakohtaisia tai alueellisia vaikeuksia, jotka todennäköisesti jatkuvat) |
| --- | --- |

—

suojatoimet erosopimuksen nojalla (jos Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevan pöytäkirjan soveltaminen johtaa vakaviin taloudellisiin, sosiaalisiin tai ympäristöön liittyviin vaikeuksiin, jotka todennäköisesti jatkuvat, tai kauppavirtojen muutokseen) sekä kauppa- ja yhteistyösopimuksen nojalla (jos ilmenee vakavia taloudellisia, sosiaalisia tai ympäristöön liittyviä alakohtaisia tai alueellisia vaikeuksia, jotka todennäköisesti jatkuvat)

| — | kauppa- ja yhteistyösopimuksen mukaisten velvoitteiden keskeyttäminen tapauksissa, joissa tiettyjä määräyksiä rikotaan tai tietyt ehdot eivät täyty, erityisesti tavarakaupan, lento- tai tieliikenteen, kalastuksen tai unionin ohjelmien osalta, tai jos Yhdistynyt kuningaskunta ei maksa rahoitusosuuttaan tai tekee huomattavia muutoksia tiettyihin alkuperäisiin ehtoihin. |
| --- | --- |

—

kauppa- ja yhteistyösopimuksen mukaisten velvoitteiden keskeyttäminen tapauksissa, joissa tiettyjä määräyksiä rikotaan tai tietyt ehdot eivät täyty, erityisesti tavarakaupan, lento- tai tieliikenteen, kalastuksen tai unionin ohjelmien osalta, tai jos Yhdistynyt kuningaskunta ei maksa rahoitusosuuttaan tai tekee huomattavia muutoksia tiettyihin alkuperäisiin ehtoihin.

| 2.3 | Näitä toimenpiteitä olisi sovellettava myös kaikkiin kauppa- ja yhteistyösopimusta täydentäviin kahdenvälisiin sopimuksiin. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kauppa- ja yhteistyösopimuksen tekemistä koskevassa päätöksessään neuvosto antoi komissiolle valtuudet hyväksyä useimpia kohdassa 2.2 mainituista toimenpiteistä siihen asti, kunnes unionissa tulee voimaan erityissäädös. Tämä erityissäädösehdotus oli tarkoitus esittää viimeistään 31. maaliskuuta 2022. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Erosopimuksesta huolimatta kauppa- ja yhteistyösopimus kattaa monenlaisia kysymyksiä, jotka eivät koske tavaroiden ja palvelujen kauppaa. Näitä ovat investoinnit, kilpailu, valtiontuki, verotuksen avoimuus, lento- ja maantieliikenne, energia ja kestävä kehitys, kalastus, tietosuoja ja sosiaaliturvan yhteensovittaminen. Sen vuoksi kauppasopimusten valvontaa koskeva asetus (5) ja muut olemassa olevat välineet eivät kata täysimääräisesti tämän uudentyyppisen sopimuksen soveltamisalaa. Tämän vuoksi on annettava uusi säädös. Ehdotettu asetus olisi erityissäädös (lex specialis) suhteessa unionin oikeuden alakohtaisiin säännöksiin siltä osin kuin näillä säännöksillä säännellään samaa asiaa. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Ehdotuksen oikeusperustat ovat:






  — | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (6) 43 artikla (kalastus) |
| --- | --- | --- |

2.6

—

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (6) 43 artikla (kalastus)

| — | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (7) 91 ja 100 artikla (liikenne) |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (7) 91 ja 100 artikla (liikenne)

| — | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (8) 173, 182, 188 ja 189 artikla (unionin ohjelmat) |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (8) 173, 182, 188 ja 189 artikla (unionin ohjelmat)

| — | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (9) 207 artikla (yhteinen kauppapolitiikka) |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (9) 207 artikla (yhteinen kauppapolitiikka)

| — | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (10) 304 artikla (talous- ja sosiaalikomitea). |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (10) 304 artikla (talous- ja sosiaalikomitea).

| 2.7 | Erosopimus ja kauppa- ja yhteistyösopimus ovat unionin ainoat oikeudelliset välineet suhteessa Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. Sen vuoksi ainoastaan unioni voi toteuttaa toimia kansainvälisen oikeuden tasolla. Ehdotuksessa esitetään kuitenkin toimenpiteiden hyväksymistä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (11) 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Komitologiajärjestelyn tarkastelumenettelyä sovellettaisiin yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (12) mukaisesti, koska mahdollisesti hyväksyttävät toimenpiteet vaikuttaisivat lähes varmasti jäsenvaltioihin. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Ehdotuksen mukaan asetusta on tarkoitus tarkastella uudelleen viiden vuoden kuluttua sen voimaantulosta. Tämä olisi sopusoinnussa erosopimuksen ja kauppa- ja yhteistyösopimuksen vastaavan määräyksen kanssa. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Ehdotettu asetus ei kata vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta koskevien unionin politiikkojen soveltamisalaan kuuluvia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelmiin liittyvien toimenpiteiden hyväksymistä säännellään erillisessä lainsäädäntöehdotuksessa. |
| --- | --- |

2.10

3.   Erityiset huomiot

| 3.1 | Ehdotuksella pyritään luomaan puitteet, joiden avulla unioni voi reagoida tehokkaasti ja oikea-aikaisesti, jos Yhdistynyt kuningaskunta rikkoo tai jättää noudattamatta erosopimusta ja/tai kauppa- ja yhteistyösopimusta. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Koska sopimukset koskevat vain EU:ta, on selvää, että asianmukaiset toimet olisi toteutettava tällä tasolla. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kun otetaan huomioon jäsenvaltioille mahdollisesti aiheutuvat vaikutukset sekä optimaalista tehokkuutta koskeva vaatimus, komitologiajärjestelyn tarkastelumenettely on täysin looginen ja perusteltu. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Tämä on täysin toissijaisuusperiaatteen mukaista, koska komitologiajärjestely antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden valvoa komissiolle siirrettyjä täytäntöönpanosäädöksiä. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | On myös syytä huomata, että asetuksen (EU) N:o 182/2011 (13) 7 ja 8 artiklan mukaan komissio voi tavanomaisista menettelyistä poiketen hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä kiireellisyyden vuoksi (8 artikla) tai maatalousalan mahdollisen merkittävän markkinahäiriön vuoksi (7 artikla) toimittamatta niitä etukäteen asiasta vastaavalle komitealle. Tämä tavanomaisten menettelyjen ohittaminen vahvistaa unionin kykyä reagoida tarvittaessa nopeasti sopimusten odottamattomiin rikkomisiin. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Komitea suhtautuu myönteisesti asetusehdotuksen 1 artiklan 2 kohdassa esitettyihin toimenpiteisiin ja niiden rajoituksiin. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Koska jäsenvaltion eroamiselle ei ole ennakkotapauksia, kysymys yhdenmukaisuudesta alan voimassa olevan lainsäädännön kanssa ei nouse esiin. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Toimenpiteiden valintaa koskevat selkeät kriteerit esitetään ehdotetun asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa yksityiskohtaisesti. ETSK myöntää, että ehdotettu asetus on suhteellisuusperiaatteen mukainen eikä ylitä sitä, mikä on ehdottoman välttämätöntä sen tavoitteen saavuttamiseksi, että kyseisiä oikeuksia käytetään nopeasti ja tehokkaasti, jos sopimuksia rikotaan tai niitä ei noudateta. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Ehdotetun asetuksen menettelyllisen luonteen vuoksi ETSK ei pidä vaikutustenarviointia tarpeellisena. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen tarkastella asetusta uudelleen viiden vuoden kuluttua ja toteaa sen olevan tarkoituksenmukaista, koska se on linjassa asianomaisten sopimusten vastaavien määräysten kanssa. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Edellä esitetyn perusteella ETSK kannattaa ehdotusta. Lisäksi ETSK pitää tätä erinomaisena toimielinten välisenä kompromissina, jolla voidaan reagoida erosopimuksen ja/tai kauppa- ja yhteistyösopimuksen rikkomisesta tai noudattamatta jättämisestä mahdollisesti aiheutuviin tilanteisiin. |
| --- | --- |

3.11

Bryssel 15. kesäkuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen konsolidoitu toisinto (EUVL C 326, 26.10.2012, s. 47).

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:52022PC0089&from=EN

2

(3)  EUVL C 384 I, 12.11.2019, s. 1.

3

(4)  EUVL L 149, 30.4.2021, s. 10.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/167, annettu 10 päivänä helmikuuta 2021, unionin oikeuksien harjoittamisesta kansainvälisten kauppasääntöjen soveltamista ja täytäntöönpanoa varten annetun asetuksen (EU) N:o 654/2014 muuttamisesta (EUVL L 49, 12.2.2021, s. 1).

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=FI

6

(7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=FI

7

(8)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=FI

8

(9)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=FI

9

(10)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=FI

10

(11)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=celex:12012M/TXT

11

(12)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

12

(13)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

13

---