# Uradni list C 375/30.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 375 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6530. september 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 375

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6530. september 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Odbor regij |
| | 150. plenarno zasedanje OR, 29. 6. 2022–30. 6. 2022 |
| 2022/C 375/01 | Resolucija o predlogih Evropskega odbora regij v zvezi z delovnim programom Evropske komisije za leto 2023 | 1 |
| 2022/C 375/02 | Resolucija Evropskega odbora regij – Izid in nadaljnji ukrepi glede Konference o prihodnosti Evrope | 9 |
| | MNENJA |
| | Odbor regij |
| | 150. plenarno zasedanje OR, 29. 6. 2022–30. 6. 2022 |
| 2022/C 375/03 | Mnenje Evropskega odbora regij – Nova strategija EU za Arktiko | 15 |
| 2022/C 375/04 | Mnenje Evropskega odbora regij – Strategija za boj proti antisemitizmu in negovanje judovskega življenja (2021–2030) | 21 |
| 2022/C 375/05 | Mnenje Evropskega odbora regij – Širitveni sveženj 2021 | 26 |
| 2022/C 375/06 | Mnenje Evropskega odbora regij – Zeleni prehod – iskanje ravnovesja med družbeno sprejemljivostjo in okoljskimi zahtevami z vidika mest in regij za oblikovanje odpornih skupnosti | 34 |
| 2022/C 375/07 | Mnenje Evropskega odbora regij – Izvrševanje zelenega proračuna na lokalni in regionalni ravni | 41 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Odbor regij

150. plenarno zasedanje OR, 29. 6. 2022–30. 6. 2022

2022/C 375/01

Resolucija o predlogih Evropskega odbora regij v zvezi z delovnim programom Evropske komisije za leto 2023

1

2022/C 375/02

Resolucija Evropskega odbora regij – Izid in nadaljnji ukrepi glede Konference o prihodnosti Evrope

9

MNENJA

Odbor regij

150. plenarno zasedanje OR, 29. 6. 2022–30. 6. 2022

2022/C 375/03

Mnenje Evropskega odbora regij – Nova strategija EU za Arktiko

15

2022/C 375/04

Mnenje Evropskega odbora regij – Strategija za boj proti antisemitizmu in negovanje judovskega življenja (2021–2030)

21

2022/C 375/05

Mnenje Evropskega odbora regij – Širitveni sveženj 2021

26

2022/C 375/06

Mnenje Evropskega odbora regij – Zeleni prehod – iskanje ravnovesja med družbeno sprejemljivostjo in okoljskimi zahtevami z vidika mest in regij za oblikovanje odpornih skupnosti

34

2022/C 375/07

Mnenje Evropskega odbora regij – Izvrševanje zelenega proračuna na lokalni in regionalni ravni

41

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Odbor regij |
| | 150. plenarno zasedanje OR, 29. 6. 2022–30. 6. 2022 |
| 2022/C 375/08 | Mnenje Evropskega odbora regij – Izboljšanje delovnih pogojev pri platformnem delu | 45 |
| 2022/C 375/09 | Mnenje Evropskega odbora regij – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energijski učinkovitosti stavb | 64 |
| 2022/C 375/10 | Mnenje Evropskega odbora regij – Evropski akt o podatkih | 112 |

III   Pripravljalni akti

Odbor regij

150. plenarno zasedanje OR, 29. 6. 2022–30. 6. 2022

2022/C 375/08

Mnenje Evropskega odbora regij – Izboljšanje delovnih pogojev pri platformnem delu

45

2022/C 375/09

Mnenje Evropskega odbora regij – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energijski učinkovitosti stavb

64

2022/C 375/10

Mnenje Evropskega odbora regij – Evropski akt o podatkih

112

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Odbor regij

150. plenarno zasedanje OR, 29. 6. 2022–30. 6. 2022

| 30.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 375/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 375/1

---

Resolucija o predlogih Evropskega odbora regij v zvezi z delovnim programom Evropske komisije za leto 2023

(2022/C 375/01)

EVROPSKI ODBOR REGIJ

ob upoštevanju:

| — | Protokola o sodelovanju z Evropsko komisijo iz februarja 2012, |
| --- | --- |

—

Protokola o sodelovanju z Evropsko komisijo iz februarja 2012,

| — | svoje resolucije o prednostnih nalogah Evropskega odbora regij v obdobju 2020–2025 (1), |
| --- | --- |

—

svoje resolucije o prednostnih nalogah Evropskega odbora regij v obdobju 2020–2025 (1),

| — | končnega poročila Konference o prihodnosti Evrope, |
| --- | --- |

—

končnega poročila Konference o prihodnosti Evrope,

| — | prispevkov regionalnih skupščin z zakonodajnimi pooblastili, prejetih v okviru sporazuma o sodelovanju med OR in Konferenco evropskih regionalnih zakonodajnih skupščin (CALRE), |
| --- | --- |

—

prispevkov regionalnih skupščin z zakonodajnimi pooblastili, prejetih v okviru sporazuma o sodelovanju med OR in Konferenco evropskih regionalnih zakonodajnih skupščin (CALRE),

| — | svoje resolucije o končnem izidu Konference o prihodnosti Evrope, |
| --- | --- |

—

svoje resolucije o končnem izidu Konference o prihodnosti Evrope,

poziva Evropsko komisijo, naj v okviru svojega delovnega programa za leto 2023 izvede naslednje ukrepe:

Prihodnost Evrope

| 1. | pozdravlja priporočila za bolj demokratično, trajnostno in pravično Evropsko unijo, sprejeta na plenarnem zasedanju Konference o prihodnosti Evrope. OR se je zavezal, da bo prispeval k izvajanju priporočil iz končnega poročila, tudi k institucionalnim reformam, ki so potrebne, da bi okrepili povezavo med državljani in njihovimi izvoljenimi predstavniki na vseh ravneh. Svoje predloge za morebitne spremembe Pogodb in posodobitev medinstitucionalnih sporazumov je predstavil v ločeni resoluciji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva, naj se v delovni program Evropske komisije vključijo konkretne pobude za izvajanje teh predlogov, zlasti da bi razvili krajevne participativne metode in zagotovili, da se bodo stalno uporabljale v postopkih odločanja v EU, pri čemer je treba upoštevati zakonodajne pristojnosti regionalnih uprav; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zato pozdravlja priporočilo Konference o prihodnosti Evrope o vzpostavitvi sistema svetnikov EU, za katerega je dal pobudo OR, da bi institucije EU še bolj približali državljanom. OR se je zavezal, da bo to priporočilo v sodelovanju s Komisijo izvajal prek svoje evropske mreže lokalnih in regionalnih svetnikov EU in projekta Building Europe with Local Councillors (Z lokalnimi svetniki gradimo Evropo). Predlaga tudi, naj se lokalni mladi politiki in upravni uslužbenci čim bolj vključijo v zakonodajne postopke EU, tudi s spodbujanjem programa OR za mlade izvoljene politike; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva k večjemu vključevanju mladih v demokratične procese in k vzpostavitvi strukturiranih načinov za sodelovanje z mladimi (npr. mladinskih svetov) ter meni, da je državljanska vzgoja nujen pogoj za opolnomočenje državljanov, saj bi jim omogočila informirano in dejavno sodelovanje v demokratičnem življenju; poziva, naj se v delovni program Komisije vključijo pobude za uvedbo vseevropskega učnega načrta za državljansko vzgojo, spodbujanje evropskih demokratičnih vrednot, kritično razmišljanje, digitalne spretnosti in znanja ter medijsko pismenost, pri čemer je treba sodelovati z lokalnimi in regionalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Evropsko komisijo, naj vodi hitri postopek za dosego zadovoljive in trajne rešitve problema humanitarne krize v Sredozemlju, ki naj bo prednostno osredotočena na zaščito življenja migrantov ter tudi na zagotavljanje spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin. OR ter lokalne in regionalne oblasti so pripravljeni pri tem tesno sodelovati; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj pri pripravi zakonodajnih predlogov na področjih politike z deljeno ali usklajevalno pristojnostjo sistematično uporablja preglednico za oceno subsidiarnosti; |
| --- | --- |

6.

Ukrajina

| 7. | ponovno poziva Evropsko komisijo, naj ustanovi instrument EU za ukrajinske begunce na lokalni ravni, in sicer ne kot nov sklad, temveč kot operativno in dopolnilno orodje za zmanjšanje birokracije ter hiter dostop lokalnih voditeljev do obstoječih sredstev; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da lahko države članice uporabijo sredstva, ki so na voljo v okviru kohezijskega ukrepa za begunce v Evropi (CARE), za oblikovanje prilagojenih rešitev za dolgoročno vključevanje oseb z migrantskim ozadjem, in sicer z naložbami v stanovanja, izobraževanje, zaposlovanje, zdravstvo, socialno vključenost in varstvo ter druge socialne storitve. Nujno pomoč beguncem bi bilo treba zagotavljati neodvisno od njihove države izvora; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Evropsko komisijo, naj pripravi predlog za revizijo kohezijskega ukrepa za begunce v Evropi (CARE) in obravnava kratkoročne in srednjeročne rešitve za lokalne in regionalne oblasti, da bi zadostili sedanjim finančnim potrebam v zvezi z ukrajinsko krizo, ter sprejme odločne ukrepe za preprečevanje trgovine z ljudmi in spoprijemanje z njo, pa tudi zaščitne ukrepe, s katerimi bi beguncem zagotovili zdravstveno in psihološko oskrbo ter pravice do spolnega in reproduktivnega zdravja; podpira sveženj za zaščito otrok, namenjen ukrajinskim begunskim otrokom, in poziva k sprejetju posebnih ukrepov za zaščito ranljivih beguncev; |
| --- | --- |

9.

| 10. | v zvezi z izvajanjem načela „za enega sprejetega se eden odpravi“, v skladu s katerim se lahko nova zakonodajna „bremena“ uvedejo le v obsegu, v katerem se odpravijo prejšnja, ponovno poudarja, da je osnovna utemeljitev za vso zakonodajo v demokratičnih skupnostih čim večje povečanje neto koristi za celotno družbo ter da je treba ohraniti zakonodajne cilje EU ter visoke gospodarske, socialne in okoljske standarde; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja aktivacijo direktive o začasni zaščiti in poudarja, da ima priznavanje pravice beguncev do prostega gibanja in avtonomije pozitivne učinke, saj lajša pritisk na nacionalne azilne sisteme in sprejemne objekte v obmejnih regijah; vendar poziva Komisijo, naj ponovno preuči ustreznost svojega predloga uredbe o instrumentalizaciji na področju migracij in azila ter opredelitev instrumentalizacije v osnutku revidiranega zakonika o schengenskih mejah, saj bi veljala tudi za ukrajinske begunce, ki jih ruski režim uporablja kot vojno sredstvo, zaradi česar obstaja tveganje, da bosta povsem v nasprotju z direktivo o začasni zaščiti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | izraža močno podporo pripravi načrta EU za okrevanje Ukrajine, da bi obudili njeno gospodarstvo in obnovili uničeno infrastrukturo ter jo podprli pri izvajanju demokratičnih reform njenih institucij in javnih služb; v zvezi s tem bo ustanovil zavezništvo mest in regij za obnovo Ukrajine, ki bo združevalo lokalne in regionalne oblasti v Evropi in Ukrajini, da bi samoupravi dali osrednjo vlogo pri strateškem načrtovanju obnove, nadalje izvajali proces decentralizacije in upravljanje na več ravneh v Ukrajini ter izboljšali dobro lokalno in regionalno upravljanje; strinja se tudi s pozivom lokalnih in regionalnih oblasti iz Ukrajine in EU, naj se kot sestavni del procesa obnove oživijo ali vzpostavijo partnerstva ter pobratenja mest in regij; podpira ukrepe za lajšanje dolgoročnih socialnih in gospodarskih posledic ruske vojne proti Ukrajini v regijah in mestih EU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da imajo korektivni ukrepi, sprejeti v okviru postopkov držav članic v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji, večji učinek v nekaterih regijah, kot so denimo tiste iz člena 349 PDEU, ki so gospodarsko in socialno zelo občutljive na zunanje pretrese in restriktivne gospodarske politike; |
| --- | --- |

13.

Okrevanje in kohezija

| 14. | meni, da bi prenehanje veljavnosti odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast v obdobju, ko se soočamo z energetsko krizo, geopolitično nestabilnostjo in okrevanjem po pandemiji COVID-19, lahko povzročilo velike gospodarske, socialne in okoljske posledice; zato poziva, naj se splošna odstopna klavzula uporablja do vzpostavitve revidiranega okvira ekonomskega upravljanja; podpira tudi poziv Konference o prihodnosti Evrope k reformi evropskega semestra, da bi povečali njegovo demokratično legitimnost ter vključenost lokalnih in regionalnih oblasti z uporabo kodeksa ravnanja po vzoru kodeksa dobre prakse za partnerstvo v strukturnih skladih; |
| --- | --- |

14.

| 15. | glede na to, da se nacionalni načrti za okrevanje in odpornost že izvajajo, poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo lokalne in regionalne oblasti v celoti vključene v odločanje o njih ter njihovo načrtovanje in izvajanje, da bi zmanjšali tveganja, povezana z neusklajenostjo načrtov z drugimi viri financiranja, tudi za kohezijo, ter okrepili skladnost in sinergije z lokalnimi razvojnimi strategijami, saj gre za dejavnika, ki sta ključna za doseganje ciljev mehanizma za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da ima potencial evropske kohezijske politike odločilno vlogo pri zmanjševanju teritorialnih neravnovesij gospodarskih dejavnosti, zlasti tistih z višjo dodano vrednostjo, pa tudi pri pravičnejši regionalni porazdelitvi evropskih prihodkov, kar zgolj notranji trg in globalizacija ne zagotavljata. Zato mora to ostati med osrednjimi idejami za razmislek; |
| --- | --- |

16.

| 17. | izraža močno podporo načelu neškodovanja koheziji iz osmega kohezijskega poročila, v katerem je poudarjeno, da je kohezija splošna vrednota EU, in poziva k čim prejšnjemu poglobljenemu premisleku o dolgoročnih izzivih v zvezi s kohezijo in o tem, kako bi jih bilo mogoče obravnavati v okviru kohezijske in drugih politik EU; v zvezi s tem podpira Komisijo pri uvedbi preverjanja učinkov ukrepov na podeželju kot enega od ukrepov, s katerim se bo izboljšal doprinos vseh politik h koheziji na podeželskih območjih tako na evropski kot na nacionalni in podnacionalni ravni; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva, naj ocena dolgoročne vizije za podeželska območja EU do leta 2040, ki bo opravljena leta 2023, vsebuje konkretne predloge, ki bodo zajemali tudi vire, finančne instrumente in kvantitativne cilje, ter naj se v njej upošteva vpliv vojne v Ukrajini na podeželska območja; poziva k sprejetju v prihodnost zazrte evropske agende za podeželje, ki bo podpirala kmetijstvo in lokalno proizvodnjo, izboljšala povezovanje mest in podeželja, upoštevala razmere v regijah s stalnimi zelo neugodnimi naravnimi ali demografskimi danostmi, krepila odpornost na področju prehrane ter prispevala k trajnostni oživitvi podeželskih skupnosti in obrobnih območij; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Evropsko komisijo, naj okrepi prizadevanja za obveščanje o evropskih politikah na podeželju, ki se čuti izključeno iz razprav in se pogosto ne zaveda možnosti sodelovanja, ki jih ponujajo institucije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Evropsko komisijo, naj izvaja novo strategijo za najbolj oddaljene regije Unije v vsem njenem obsegu in globini. Pandemija je te regije še posebej prizadela, najbolj pa so izpostavljene tudi mednarodni krizi, ki jo je povzročila vojna v Ukrajini; |
| --- | --- |

20.

| 21. | se strinja s Konferenco evropskih regionalnih zakonodajnih skupščin (CALRE) in Evropskim parlamentom, da bi morala EU posebnim demografskim značilnostim, potrebam in izzivom, s katerimi se soočajo obrobne in otoške regije, vključno z otočji in najbolj oddaljenimi regijami, posvečati namensko in ciljno usmerjeno pozornost, na primer v zvezi z zelenim in digitalnim prehodom, med drugim z raziskovalnimi in naložbenimi programi, osredotočenimi na potencial, ki ga imajo te regije na področju energije iz obnovljivih virov, trajnostnega kmetijstva in ribištva, varstva morja ter biotske raznovrstnosti, pa tudi na zmanjšanje številnih strukturnih in stalnih ovir, s katerimi se soočajo ta območja Evropske unije, kot so na primer težave, ki jih imajo pri zmanjševanju ogljičnega odtisa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | se strinja z Evropskim parlamentom, da je treba v sodelovanju s ključnimi deležniki, in sicer z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi oblastmi, gospodarskimi in socialnimi akterji, civilno družbo, akademskimi krogi in nevladnimi organizacijami, oblikovati pakt za otoke in agendo Evropske unije za otoke po zgledu pakta za mesta in prihodnjega pakta za podeželje; poziva Komisijo, naj izvede študijo o različnih razmerah na otoških območjih Evropske unije; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Evropsko komisijo, naj pripravi potrebne zakonodajne akte za izvajanje nove strategije za najbolj oddaljene regije z naslovom Postavljanje ljudi na prvo mesto, zagotavljanje trajnostne in vključujoče rasti, izkoriščanje potenciala v najbolj oddaljenih regijah EU, ki odraža neomajno zavezanost Komisije tem regijam s krajevnim pristopom in prilagojeno podporo v skladu s Pogodbo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da lahko majhna mesta in vasi bistveno prispevajo k oblikovanju in izvajanju postopkov celostnega teritorialnega razvoja, ter poziva Evropsko komisijo, naj spodbuja njihovo vlogo v celostnih teritorialnih instrumentih in lokalnem razvoju, ki ga vodi skupnost, ter drugih teritorialnih instrumentih, ki podpirajo pobude držav članic, tako da vzpostavi podporno svetovalno mrežo v okviru kohezijske politike, da bi okrepila njihovo uporabo, zlasti v majhnih mestih, ki imajo vlogo regionalnih centrov, in zagotovila, da bodo nacionalne vlade podprle vse pobude celostnih teritorialnih instrumentov in lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, zlasti v regijah, ki to najbolj potrebujejo, kot so manj razvite regije in regije, ki zaostajajo v lokalnem razvoju; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da je treba zaradi številnih kriz, s katerimi se trenutno sooča Evropska unija, ohraniti hitrost izvajanja evropskega zelenega dogovora in mu v letu 2023 dati nov zakonodajni zagon; zato pozdravlja dejstvo, da je v skladu s prvim letnim poročilom o izvajanju mehanizma za okrevanje in odpornost finančni prispevek tega mehanizma k zelenemu prehodu presegel minimalnih 37 % sredstev; |
| --- | --- |

25.

Zeleni prehod in trajnostnost

| 26. | poziva Evropsko komisijo, naj sodeluje z lokalnimi in regionalni oblastmi pri izvajanju pobud, ki izhajajo iz Glasgowskega podnebnega pakta in prihodnjih sklepov konference COP27, ter podpre sodelovanje na več ravneh in lokalno določene prispevke; poziva jo tudi, naj prizna vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri uresničevanju ciljev Pariškega sporazuma in v podnacionalni podnebni diplomaciji; poziva k skupnim prizadevanjem za vzpostavitev ambicioznega svetovnega okvira za biotsko raznovrstnost po letu 2020, da bi do leta 2050 uresničili vizijo o življenju v sozvočju z naravo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | je zaskrbljen, da se je napredek pri spodbujanju prilagajanja podnebnim spremembam upočasnil, kar je v nasprotju z velikimi ambicijami, predstavljenimi v novi strategiji EU za prilagajanje podnebnim spremembam, pa tudi s povečanimi svetovnimi ambicijami na tem področju, kakor je poudarjeno v pozivu Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), da se določi globalni cilj glede prilagajanja podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, naj načelo energijske zadostnosti sistematično vključuje v zakonodajo EU in s tem spodbuja sistematične ukrepe za varčevanje z energijo, da bi dopolnila in pospešila prehod na čisto, obnovljivo, cenovno dostopno in varno energijo, ter prosi Komisijo in sozakonodajalca, naj si prizadevajo za vzpostavitev trdnega zakonodajnega okvira za ocenjevanje energijske revščine in revščine na področju mobilnosti ter boj proti njima; želi, da bi ga vključili v usklajevalno skupino za energijsko revščino in ranljive odjemalce; poudarja, da so skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov ključno orodje za spodbujanje široke uporabe obnovljivih virov energije ter vzpostavitev decentraliziranega in varnega energetskega sistema; poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo z regionalnimi oblastmi, da bi odpravile ovire za razvoj teh skupnosti in oblikovale prihodnje pobude ter podprle potrebne naložbe v ta proces; v zvezi s tem poudarja, da ne smemo pozabiti na regije, v katerih bo energetski prehod dražji zaradi energetske izoliranosti, kot so otoki in najbolj oddaljene regije; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisijo, naj pripravi stalni zakonodajni okvir za zeleni dogovor, v katerega bodo bolje vključeni cilji trajnostnega razvoja in na podlagi katerega bodo lokalne in regionalne oblasti strukturno sodelovale pri temeljiti reviziji uredbe o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj še naprej podpira delo evropske Konvencije županov in pobude, kot je misija za podnebno nevtralna in pametna mesta, saj so bistven instrument za izvajanje evropskega zelenega dogovora v mestih in regijah po vsej EU ter za pomoč lokalnim in regionalnim oblastem pri uresničevanju ciljev glede prilagajanja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo, naj si v sodelovanju z državami članicami prizadeva za vzpostavitev okvira za financiranje in podporo, da bi okrepila izvajanje ciljev za prenovo javnih stavb na podnacionalni ravni in v skladu z direktivo o energijski učinkovitosti zagotovila, da bodo standardi na tem področju izvedljivi; v zvezi s tem ponavlja, da je treba lokalnim in regionalnim oblastem zagotoviti neposredno financiranje za ukrepe za energijsko učinkovitost, pa tudi dodatne smernice in podporo, zlasti pri prenovi zgodovinskih stavb; |
| --- | --- |

31.

| 32. | se zavezuje, da bo še naprej sodeloval pri deležniški platformi za ničelno onesnaževanje in spodbujal pristop upravljanja na več ravneh v okviru akcijskega načrta za ničelno onesnaževanje zraka, vode in tal, vključno s spremljanjem in pozneje z vzpostavitvijo prikaza zelenih dosežkov v regijah EU; |
| --- | --- |

32.

| 33. | podpira razglasitev evropskega leta bolj zelenih mest in izraža pripravljenost za dejavno sodelovanje pri tej pobudi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | podpira celovit pristop k okoljskim politikam, prilagojen kraju ali območju, ter ponovno poziva k sprejetju pravil o oceanih po zgledu podnebnih pravil; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva k večji osredotočenosti na kratke vrednostne agroživilske verige in priznavanju raznolikosti proizvodnih sistemov v Evropi, vključno z alternativnimi proizvodnimi sistemi, ki krepijo lokalne in regionalne načine proizvodnje, predelave in trženja, da se zagotovi lokalna in regionalna prehranska avtonomija; poziva, naj se bolj podprejo skupni lokalni projekti, ki vključujejo predelovalce, lokalne oblasti, kmetije, gozdna gospodarstva, trgovce, zadruge, združenja za lokalne proizvode in lokalne potrošnike, da se spodbudi razvoj lokalne prehranske ponudbe; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da je treba oblikovati ukrepe, ki bodo vključevali kratkoročno in srednjeročno podporo gospodarstvu ter strukturne socialne politike, s katerimi bi najbolj ranljivim skupinam omogočili dostop do bolj trajnostnega in zdravega prehranskega sistema in tako prispevali k boju proti debelosti in slabim prehranjevalnim navadam, vključno s pripravo evropskega akcijskega načrta za obdobje po letu 2020 za preprečevanje debelosti pri otrocih; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva k vzpostavitvi učinkovitega sistema upravljanja na več ravneh, ki bo evropske misije združeval z lokalnimi in regionalnimi razvojnimi strategijami, ukrepi za okrevanje po COVID-19 in financiranjem inovacij prek strukturnih skladov, da bi dosegli bolj zeleno, zdravo, vključujočo in odpornejšo EU; |
| --- | --- |

37.

| 38. | močno podpira nedavni pilotni projekt za partnerstva za regionalne inovacije, ki koncept pametne specializacije povezuje s pristopom misij zelenega in digitalnega prehoda; predlaga, naj EU prek vozlišč evropskega raziskovalnega prostora zagotovi dodatno podporo za spodbujanje ozemeljskih misij in lokalne inovacijske ekosisteme, da bodo lahko imeli dejavno vlogo v evropskem raziskovalnem prostoru in pri odpravi inovacijskega razkoraka v EU; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da je novi evropski Bauhaus mogoče izvajati zgolj z upravljanjem na več ravneh in krajevnim pristopom, saj ga je treba razumeti kot medsebojno povezano mrežo lokalnih ali regionalnih vozlišč, ne le kot enotno ozemeljsko platformo; ponavlja svoj predlog za uvedbo vavčerjev, enostavnih za uporabo, s katerimi bi mestom in regijam zagotovili praktično podporo pri sodelovanju s skupnostjo novega evropskega Bauhausa; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pričakuje, da bo Komisija v politične procese še naprej vključevala razsežnost spola, zlasti s pripravo metodologije za ocenjevanje učinka programov EU na enakost spolov; |
| --- | --- |

40.

| 41. | se popolnoma zaveda, da je za uresničitev podnebnih ciljev EU v prometnem sektorju potrebno odločno ukrepanje; meni, da morajo vsi načini prevoza postati bolj trajnostni, v prometnem sektorju pa je treba zmanjšati emisije s kombinacijo dolgoročno trajnostnih alternativnih goriv in brezemisijskih vozil; upoštevati je treba tudi celoten življenjski cikel, da bi čim bolj zmanjšali emisije toplogrednih plinov vse od vira do kolesa in ne le iz izpušnih cevi; ker je treba avtomobilski sektor korenito preoblikovati v vseh regijah, da ne bi bila prezrta nobena regija, poziva Komisijo, naj vpliv strožjih emisijskih standardov glede emisij CO2 za avtomobile in kombinirana vozila obravnava prek evropskega mehanizma, da bi podprla pošten in socialno pravičen prehod v evropskih regijah, v katerih se ukvarjajo z avtomobilsko in dobavno industrijo; |
| --- | --- |

41.

Digitalna preobrazba in industrija

| 42. | močno spodbuja razširjanje rezultatov raziskav in dobrih praks med lokalnimi akterji na področju inovacij, zlasti prek pobud, kot sta platforma za izmenjavo znanja in Srečanje med znanostjo in regijami, pa tudi s tekočimi dejavnostmi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo ter Evropskega sveta za inovacije, ki so namenjene zlasti zagonskim podjetjem in podjetjem z velikim potencialom rasti v evropskih regijah; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja prizadevanja Komisije v okviru gibanja „poveži se, spodbujaj, podpiraj“ in je pripravljen še naprej izvajati svoje strokovne dejavnosti na področju lokalnih in regionalnih kazalnikov digitalizacije ter podpirati Komisijo pri zagotavljanju trajnostnih orodij mestom in občinam za merjenje digitalne preobrazbe; |
| --- | --- |

43.

| 44. | na podlagi svojega mnenja o digitalni koheziji vabi Komisijo, naj z OR in teritorialnimi združenji sodeluje pri opredeljevanju načinov za 1) prepoznavanje in spremljanje vse večjih digitalnih razkorakov, 2) doseganje večje digitalne kohezije v Uniji in 3) izvajanje priporočil OR in Konference o prihodnosti Evrope na področju digitalne preobrazbe; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja predlog Komisije o aktu o podatkih in z veseljem pričakuje osnutek uredbe o aktu o strategiji za interoperabilnost (Interoperability Strategy Act), ki naj bi olajšala pošteno in pravično deljenje podatkov, zlasti med javnimi organi na različnih ravneh in med zasebnimi subjekti, ter bo okrepila zaupanje med zasebnimi podjetji in javnimi organi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | se veseli objave nove zakonodajne pobude za vzpostavitev instrumenta enotnega trga za izredne razmere in pozdravlja napoved Komisije, da bo instrument namenjen krepitvi evropskega upravljanja enotnega trga v času krize, da bi lažje predvidevali in preprečevali pretrese, ter poziva, naj bodo v mehanizme za pripravljenost in odzivanje na krize vključeni vsi zadevni akterji, tudi lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja pomen politično bolj usklajene in celovite industrijske strategije, da ne bi izključili bolj oddaljenih regij, ki nimajo pogojev za umestitev industrije in raznolike gospodarske strukture, imajo pa potencial za ustanavljanje storitvenih podjetij, ki bi dopolnjevala industrijska podjetja, ki naj bi se v skladu z evropsko strategijo vrnila v EU; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ponavlja svoje priporočilo, naj Komisija poskrbi, da bo njena prihodnja industrijska politika bolj pripravljena na prihodnost, ter upošteva izkušnje iz konkurenčnih regionalnih ekosistemov, pomen ključnih omogočitvenih tehnologij in potrebo po vzpostavitvi ravnovesja med konkurenčnostjo in odprto strateško avtonomijo; |
| --- | --- |

48.

| 49. | predlaga Evropski komisiji, naj izboljša in okrepi odnos med kohezijsko politiko in sektorjem politike konkurence, ki se nanaša na državno pomoč, tako da iz instrumenta REACT-EU omogoči sofinanciranje ukrepov, ki se izvajajo v okviru začasnega okvira za krizne ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu po agresiji Rusije proti Ukrajini; |
| --- | --- |

49.

Čezmejno sodelovanje in mobilnost

| 50. | ugotavlja, da razvoj evropskih obmejnih regij še vedno dušijo pravne in upravne ovire ter poziva Komisijo, naj predlaga instrument za usklajevanje med državami članicami pri prenosu direktiv EU v nacionalne zakonodaje, da bi se preprečil nastanek novih pravnih ovir na mejah; Komisijo poziva tudi, naj s Svetom ponovno začne dialog o predlagani uredbi o evropskem čezmejnem mehanizmu ali predlaga drug instrument, s katerim bi evropskim obmejnim regijam omogočila učinkovito iskanje rešitev za ovire, s katerimi se soočajo; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Evropsko komisijo, naj predstavi predlog, s katerim bi zagotovila nemoteno pomorsko in kopensko čezmejno sodelovanje v primeru krize na evropski ali regionalni ravni, in projektom za razvoj čezmejne povezljivosti in intermodalnosti zagotovi ustrezno financiranje. Instrument za povezovanje Evrope bi moral vedno vključevati posebne pozive za vzpostavljanje manjkajočih čezmejnih povezav, v okviru operativnih programov Interreg pa bi bilo treba povečati financiranje teh prometnih ozkih grl. Čezmejne projekte bi bilo treba financirati tudi z dolgoročnimi naložbami prek Evropske investicijske banke (EIB) in nacionalnih spodbujevalnih bank in institucij; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pozdravlja javno posvetovanje, ki ga je začela Evropska komisija v svojem sporočilu z naslovom Beg možganov – blaženje izzivov, povezanih z upadanjem prebivalstva, in ponovno poziva, naj se za vsak vidik bega možganov – priliv možganov, izguba možganov, kroženje možganov in povratna migracija – ter za migracije kvalificirane delovne sile opredelijo in izvajajo različne vrste odzivov; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pozdravlja ambiciozno revizijo smernic za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), zlasti boljše vključevanje urbanih vozlišč v omrežje za prevoz na dolge razdalje in izboljšano upravljanje evropskih koridorjev; vendar bo za vzpostavitev infrastrukture v roku, določenem za posamezno plast omrežja, treba zagotoviti znatno financiranje na evropski, nacionalni in regionalni ravni; poziva k začetku razprave o novem Instrumentu za povezovanje Evrope, da bi zagotovili stalno in razpoložljivo financiranje; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pozdravlja predlog Komisije o novem okviru EU za mobilnost v mestih in poziva k večji osredotočenosti na spodbujanje aktivne mobilnosti in javnega prevoza; odpraviti je treba velike vrzeli v financiranju, s katerimi se soočajo lokalne in regionalne oblasti v mestnih in primestnih območjih, in zagotoviti, da bodo v promet vključena tudi podeželska območja, da bi dosegli cilje razogljičenja EU; |
| --- | --- |

54.

Socialna zaščita, izobraževanje in mladi

| 55. | ponavlja, da je treba mlade bolj vključiti v demokratične procese in odločitve na vseh ravneh upravljanja, in poudarja, da bi EU z vključevanjem mladih v vsa zadevna področja zagotovila, da bo evropsko leto mladih 2022 pustilo močan pečat; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da je treba v odziv na hude razmere, s katerimi se mladi spoprijemajo zaradi pandemije COVID-19, olajšati dostop do socialne zaščite, cenovno dostopnih in trajnostnih stanovanj za vse, ne zgolj za mlade, tudi s financiranjem EU, ter se boriti proti prekarnemu zaposlovanju mladih; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Evropsko komisijo, naj predlaga regulativni okvir EU za odpravo neplačane delovne prakse; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Evropsko komisijo, naj pripravi evropski stanovanjski program, s katerim bi zagotovili dejansko izvajanje strategije vala prenove in s tem učinkovito obravnavali izzive in priložnosti v stanovanjskem sektorju; zato poziva, naj se med strukturne, javne ali podobne odhodke, ki so opredeljeni v Paktu za stabilnost in rast, ne štejejo dolgoročne naložbe v stanovanja; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva Komisijo, naj zaradi velikih družbenih sprememb, ki so se zgodile v zadnjih letih, posodobi priporočila Sveta o politikah za zmanjševanje osipa iz leta 2011; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poudarja, da je nujno izboljšati digitalno izobraževanje kot ključni strateški cilj za visokokakovostno poučevanje in učenje v digitalni dobi; obvladovanje digitalnih znanj in spretnosti našim sedanjim in prihodnjim državljanom omogoča, da se uspešneje spopadajo s sedanjo četrto industrijsko revolucijo (digitalno revolucijo) in prihajajočo peto industrijsko revolucijo (industrijo 5.0); |
| --- | --- |

60.

| 61. | ponavlja, da je treba zagotoviti popolno izvajanje evropskega stebra socialnih pravic in vseh njegovih zadevnih krovnih ciljev za leto 2030; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj oblikuje celovito strategijo za boj proti revščini in vzpostavi učinkovite mehanizme za spremljanje in zbiranje podatkov, tudi na podnacionalni ravni; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva k vključevanju lokalnih in regionalnih oblasti v zasnovo in izvajanje predlogov za vključujoče trge dela in močnejše socialne politike; |
| --- | --- |

62.

Zdravje, civilna zaščita in turizem

| 63. | popolnoma podpira priporočilo Konference o prihodnosti Evrope, naj se okrepi odpornost zdravstvenih sistemov v Evropi, in opozarja, da je v dveh tretjinah držav članic upravljanje teh sistemov decentralizirano, zaradi česar so regije ključne partnerice pri razpravah in izvajanju novih politik za zmanjševanje odvisnosti EU od tujih dobaviteljev zdravil, usklajevanje raziskav in financiranja, pospeševanje strateškega ustvarjanja zalog, krepitev proizvodnje in pregledovanje ranljivosti v zdravstvenih sistemih; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj razmisli o novem zakonu, ki bi bil podoben aktu o čipih, za zmanjšanje odvisnosti EU na področju zdravilnih učinkovin, pripravljenih zdravil in vseh vrst zdravstvenih protiukrepov; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pričakuje, da bo Komisija pripravila konkretne predloge za izvajanje priporočil OR v zvezi z zagotavljanjem, da bo uporaba direktive o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu enostavnejša za paciente, zdravstvene delavce, zdravstvene zavarovalnice in javne organe; poziva zlasti k povečanju smernic in dejavne podpore (logistične, pravne in finančne) za obmejne regije, ki so vključene (ali se nameravajo vključiti) v čezmejno sodelovanje na področju zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pričakuje, da bo Komisija v prihodnjo revizijo farmacevtske zakonodaje vključila ukrepe za zagotavljanje pravočasnega dostopa do cenovno dostopnih, nujnih in inovativnih zdravil za vse, ne glede na to, kje živijo, ter za odpravo temeljnih vzrokov pomanjkanja zdravil; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ponavlja, da je potreben jasen načrt, ki bo določal dolgoročno zavezanost mehanizmu Unije na področju civilne zaščite in njegovim instrumentom ter njegovo finančno okrepitev, tako z vidika preprečevanja nesreč in pripravljenosti nanje kot z vidika zmogljivosti za kolektivno odzivanje na izredne razmere, zlasti glede na to, da so nesreče vse bolj kompleksne in vse pogostejše; je pripravljen prispevati k dejavnostim mreže znanja za evropsko civilno zaščito s svojim strokovnim znanjem o obvladovanju nesreč na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

66.

| 67. | še naprej poziva k oblikovanju nove strategije za evropski turizem in poziva Komisijo, naj končno predstavi evropsko agendo za turizem 2030–2050, da bi podprli dvojni (digitalni in zeleni) prehod evropskih turističnih destinacij, zlasti najbolj oddaljenih regij, izboljšali njihovo konkurenčnost, olajšali okrevanje gospodarstva in zaposlovanje v turizmu ter omogočili ponovno – in odporno – izvajanje dejavnosti in uveljavljanje pravice državljanov Evropske unije do varnega turizma brez omejitev; |
| --- | --- |

67.

Zunanje sodelovanje

| 68. | pričakuje, da bo Komisija nadalje ukrepala v zvezi z njegovim pozivom, naj se v odnose med Združenim kraljestvom in EU vnese več teritorialne razsežnosti, in razmislila o načinih, da se lokalne in regionalne oblasti prek OR strukturno pridružijo partnerstvu z Združenim kraljestvom ter institucionalnemu okviru sporazuma o trgovini in sodelovanju; poudarja tudi, da bi poleg sporazuma o trgovini in sodelovanju odnosu med EU in Združenim kraljestvom koristila tudi uresničitev še neizkoriščenih možnosti za sodelovanje med njunimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi pri spoprijemanju s skupnimi izzivi, kot je trajnostno upravljanje Severnega morja, Rokavskega preliva in Irskega morja, ali izvajanju ciljev trajnostnega razvoja na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva Komisijo, naj pri oblikovanju turistične zakonodaje upošteva dodatne omejitve najbolj oddaljenih regij, katerih gospodarski, socialni in kulturni razvoj je močno odvisen od turizma, in v zvezi s tem opozarja, da je treba zagotoviti ustrezno financiranje za zagotavljanje dostopnosti ter podnebnega in digitalnega prehoda v teh regijah; |
| --- | --- |

69.

| 70. | predlaga vzpostavitev okvira, prek katerega bi podnacionalne ukrepe formalno upoštevali v okviru UNFCCC in pri podnebnem upravljanju EU, ki bi sledilo; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva Komisijo, naj prizna vlogo, ki jo lahko imajo lokalne in regionalne oblasti ter medsebojno sodelovanje pri prispevanju k miru in blaginji v tretjih državah, in sicer s pobudami, kot je pobuda iz Nikozije; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pozdravlja mnenja Evropske komisije o prošnjah Ukrajine, Gruzije in Moldavije za članstvo v EU ter sklep Evropskega sveta o podelitvi statusa kandidatke Ukrajini in Moldaviji ter priznanju evropske perspektive za Gruzijo; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj izvede revizijo pobude za vzhodno partnerstvo in poglobljeno analizo odnosov z državami vzhodnega partnerstva EU, pri čemer naj večjo pozornost nameni njihovim prizadevanjem za evropsko povezovanje; |
| --- | --- |

72.

| 73. | izraža podporo pristopu vseh držav Zahodnega Balkana k EU, če bodo izpolnjevale vsa merila za članstvo; poudarja, kako pomembno je tem državam poslati pozitivne signale, da bi okrepili njihovo zavezanost procesu pristopa, ki na žalost že dolgo traja; |
| --- | --- |

73.

| 74. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje institucijam EU in predsedstvom Sveta EU. |
| --- | --- |

74.

V Bruslju, 29. junija 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Dokument COR-2020-01392-00-00-RES-TRA.

1

---

| 30.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 375/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 375/9

---

Resolucija Evropskega odbora regij – Izid in nadaljnji ukrepi glede Konference o prihodnosti Evrope

(2022/C 375/02)

EVROPSKI ODBOR REGIJ

ob upoštevanju:

| — | svojih resolucij o Konferenci o prihodnosti Evrope z dne 12. februarja 2020 (1) in 7. maja 2021 (2) ter resolucije o prispevku lokalnih in regionalnih oblasti h Konferenci o prihodnosti Evrope z dne 27. januarja 2022 (3); |
| --- | --- |

—

svojih resolucij o Konferenci o prihodnosti Evrope z dne 12. februarja 2020 (1) in 7. maja 2021 (2) ter resolucije o prispevku lokalnih in regionalnih oblasti h Konferenci o prihodnosti Evrope z dne 27. januarja 2022 (3);

| — | Marsejskega manifesta lokalnih in regionalnih voditeljev OR z naslovom Evropa se začne v regijah, mestih in vaseh z dne 4. marca 2022 (4); |
| --- | --- |

—

Marsejskega manifesta lokalnih in regionalnih voditeljev OR z naslovom Evropa se začne v regijah, mestih in vaseh z dne 4. marca 2022 (4);

| — | poročila o končnem izidu Konference o prihodnosti Evrope z dne 9. maja 2022 (5); |
| --- | --- |

—

poročila o končnem izidu Konference o prihodnosti Evrope z dne 9. maja 2022 (5);

| — | resolucije Evropskega parlamenta z dne 4. maja 2022 o nadaljnjih ukrepih glede Konference o prihodnosti Evrope (6); |
| --- | --- |

—

resolucije Evropskega parlamenta z dne 4. maja 2022 o nadaljnjih ukrepih glede Konference o prihodnosti Evrope (6);

| — | poročila skupine OR na visoki ravni za evropsko demokracijo (7); |
| --- | --- |

—

poročila skupine OR na visoki ravni za evropsko demokracijo (7);

| — | resolucije Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2022 o pozivu k sklicu konvencije za revizijo temeljnih pogodb (8), |
| --- | --- |

—

resolucije Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2022 o pozivu k sklicu konvencije za revizijo temeljnih pogodb (8),

| — | sporočila Evropske komisije o Konferenci o prihodnosti Evrope z dne 17. junija 2022 (9); |
| --- | --- |

—

sporočila Evropske komisije o Konferenci o prihodnosti Evrope z dne 17. junija 2022 (9);

| 1. | pozdravlja sklepe Konference o prihodnosti Evrope, ki so bili 30. aprila 2022 potrjeni na plenarnem zasedanju konference in 9. maja 2022 predloženi predsedstvu Sveta ter predsednikoma Evropskega parlamenta in Evropske Komisije; hkrati priznava, da sta učinkovito ozaveščanje in resnični pristop od spodaj navzgor izziva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odločno podpira poziv državljanov k bolj demokratični, pregledni, pravični in trajnostni EU ter meni, da to zahteva hitre in učinkovite nadaljnje ukrepe, s katerimi bi cilje in predloge Konference preoblikovali v politične pobude in konkretne ukrepe, vključno z dejavnejšim medinstitucionalnim sodelovanjem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da se številni predlogi iz končnega poročila Konference o prihodnosti Evrope nanašajo na dejavno sodelovanje regij in lokalnih oblasti, in sicer tako pri oblikovanju kot izvajanju pobud, ki bi utegnile EU približati državljanom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da je za ambiciozno reformo delovanja EU, s katero bi se spoprijeli z izzivi, ki so pred nami, in zagotovili večjo preglednost ter odgovornost v procesu odločanja EU, ki bo ustrezno opolnomočil državljane ter lokalne in regionalne oblasti, potrebna sprememba Pogodb; zato pozdravlja poziv Evropskega parlamenta k sklicu konvencije s sprožitvijo postopka za spremembo Pogodb (člen 48 PEU); |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da bi morali biti člani Evropskega odbora regij v celoti vključeni v prihodnjo konvencijo, da bi lahko zastopali glasove več kot 1 milijona regionalno in lokalno izvoljenih politikov v Evropi; to bi se moralo odražati v sestavi konvencije, zlasti glede na to, da nekateri od teh politikov zastopajo regije z zakonodajnimi pooblastili; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obžaluje, da številne ideje, predstavljene na večjezični digitalni platformi, na primer v povezavi z uradnim statusom jezikov, in odziv na ambicije podnacionalnih subjektov niso bili upoštevani v končnem poročilu, čeprav so prejeli precej podpore; |
| --- | --- |

6.

Evropska demokracija

| 7. | (40) (10) pozdravlja dejstvo, da je bila na Konferenci o prihodnosti Evrope priznana večravenska narava evropske predstavniške demokracije in je bila predlagana reforma OR, v skladu s katero bi mu bila dana okrepljena vloga v institucionalni arhitekturi, če gre za zadeve s teritorialnim učinkom; meni, da bi morala ta reforma privesti do povečanja obsega področij politike, ki so teritorialno pomembna in za katera je posvetovanje z njim obvezno; to vključuje pregled členov 43 (SKP/ribištvo), 79 (migracije) in 114 PDEU (splošna klavzula o enotnem trgu), pa tudi pregled člena 13 PEU in členov 294, 300 ter 307 PDEU; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da bi morali Evropski parlament, Evropska komisija in Svet EU na področjih, za katera je posvetovanje obvezno, navesti utemeljene razloge, če mnenj OR ne upoštevajo. OR bi poleg tega moral na podlagi pregleda Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje dobiti dostop do tristranskih pogovorov v postopku soodločanja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | (39.3) pozdravlja predlog Konference o spremembi imen institucij EU, da bi se državljanom pojasnile njihove funkcije in vloga posamezne institucije v postopku odločanja EU; v ta namen predlaga spremembo svojega imena, da bi bolje odražalo politične in pravne odgovornosti njegovih članov ter njegovo vlogo evropske skupščine regij in občin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva k okrepljenim medinstitucionalnim sinergijam, ki bi ga vključile v delo Evropske Komisije, Evropskega parlamenta in Sveta Evropske unije (npr. v odbore, komisije in delovne skupine), saj lahko ponudi strokovno znanje o delovanju EU na lokalni in regionalni ravni in izboljša razumevanje na tem področju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | (40, 40.2, 40.4) pozdravlja priznanje, da sta aktivna subsidiarnost in upravljanje na več ravneh ključni načeli in temeljni značilnosti delovanja in demokratične odgovornosti EU, poziv k sistematični uporabi opredelitve subsidiarnosti, o kateri se skupno dogovorijo vse institucije EU, da se pojasni raven – evropska, nacionalna, regionalna ali lokalna –, na kateri je treba sprejeti odločitve, ter predlagano širitev mehanizma zgodnjega opozarjanja na vse regionalne parlamente v EU, ki imajo zakonodajno pristojnost. Pridružuje se pozivu, da bi nacionalni in regionalni parlamenti z zakonodajnimi pooblastili v prihodnje lahko dajali zakonodajne pobude na evropski ravni. Ti predlogi bi morali pomagati pojasniti, da subsidiarnost ne pomeni preprečevanja ukrepanja na evropski ravni, temveč opredelitev, katera raven upravljanja bi morala imeti vodilno vlogo, bodisi na podlagi formalnih izključnih pooblastil ali formalnih deljenih pristojnosti, pri čemer druge ravni podpirajo cilje politike; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poleg tega meni, da bi morali prej omenjeni predlogi v zvezi s subsidiarnostjo privesti do pregleda člena 5(3) PEU, Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v EU in Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti. V okviru takšnega pregleda bi bilo treba načelu sorazmernosti nameniti enako obravnavo kot načelu subsidiarnosti, s čimer bi OR dobil vlogo v predhodni fazi spremljanja subsidiarnosti, kot je opredeljeno zgoraj. Poleg tega bi bilo treba načeli subsidiarnosti in sorazmernosti v postopkih upravljanja EU uporabljati pogosteje in bolje. Medtem bi bilo treba Medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje v EU prilagoditi tako, da bi že okrepil vlogo OR v sedanjem institucionalnem okviru; to bi pomagalo določiti, katera raven upravljanja bi morala imeti vodilno vlogo, ob upoštevanju ocen teritorialnega učinka OR, njegovega dela v zvezi s preverjanjem učinkov ukrepov na podeželje ter njegove nove izboljšane sheme upravljanja na področju boljše priprave zakonodaje in aktivne subsidiarnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | (36) podpira predloge Konference o prihodnosti Evrope, katerih cilj je predstavniško demokracijo dopolniti s povečanjem udeležbe državljanov v evropski demokraciji na vseh ravneh. To bi bilo treba doseči z institucionalizacijo novih oblik državljanske udeležbe na ravni Evropske unije prek dialogov z državljani, v katerih bi naključno izbrani državljani razpravljali o konkretnih temah. Ponovno poziva k vzpostavitvi stalnega in lokalno prilagojenega mehanizma za dialog z državljani, ki bi ga podpirale lokalne in regionalne oblasti in ki bi med državljani ter institucijami EU zagotavljal dvosmerno komunikacijo; to bi vodilo k boljšemu razumevanju lokalnega in regionalnega učinka politik EU po vsej EU; poudarja, da je treba poskrbeti, da bo ta mehanizem na voljo vsem državljanom ne glede na starost, poreklo in ozadje; poudarja, da mora biti v obmejnih regijah dialog čezmejno naravnan, da bo mogoče ustvariti resnično evropsko dodano vrednost; meni, da je treba za poenostavitev sedanjih mehanizmov udeležbe državljanov spremeniti člen 11 PEU ter člena 24 in 227 PDEU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | se zavezuje, da bo še naprej organiziral lokalne dialoge z državljani in strukturirane pobude participativne demokracije, ki bi lahko bile del stalnega mehanizma; |
| --- | --- |

14.

| 15. | (37) pozdravlja idejo dejavnejšega komuniciranja o politikah in politiki EU, ki bi potekalo ne le v okviru evropskih volitev, temveč tudi v okviru nacionalnih, regionalnih in lokalnih volitev; |
| --- | --- |

15.

| 16. | (36.6) pozdravlja predlog s Konference o prihodnosti Evrope za vzpostavitev sistema lokalnih svetnikov EU kot načina za zmanjšanje oddaljenosti institucij EU od državljanov ter se zavezuje, da bo ta predlog izvajal v sodelovanju z Evropsko Komisijo prek svoje hitro rastoče evropske mreže regionalnih in lokalnih svetnikov (11) ter prek projekta Gradimo Evropo z izvoljenimi predstavniki občin (12); |
| --- | --- |

16.

| 17. | z zanimanjem pričakuje morebiten predlog Evropske komisije, s katerimi bi pomagali „pri krepitvi zmogljivosti med nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi akterji za začetek nove generacije decentraliziranih dialogov z državljankami in državljani, ki temeljijo na posvetovalnih pristopih“ (13); |
| --- | --- |

17.

| 18. | (39) pozdravlja predlog Konference o prihodnosti Evrope za izboljšanje postopka odločanja EU, da bi zagotovili njeno sposobnost ukrepanja, zlasti z razširitvijo odločanja z glasovanjem s kvalificirano večino; |
| --- | --- |

18.

| 19. | (39.2) podpira predloge Konference o prihodnosti Evrope za tesnejšo vključitev nacionalnih parlamentov v zakonodajni postopek; poziva, da se v tem okviru upoštevajo potrebe zgornjih domov; |
| --- | --- |

19.

Vrednote in pravice, pravna država, varnost

| 20. | (25.1, 25.3) pozdravlja poziv k zagotavljanju, da se v vseh državah članicah v celoti spoštujejo vrednote in načela iz Pogodb EU in Listine EU o temeljnih pravicah ter da se o njih ni mogoče pogajati, so nepreklicne in nujen pogoj za članstvo in pristop k EU. Glede na to, da je več kot 80 000 lokalnih in regionalnih oblasti v EU temeljna raven demokratične legitimnosti, poziva k njihovemu stalnemu vključevanju v spodbujanje vrednot Listine in spremljanje skladnosti z načeli, povezanimi z njo. Zato meni, da je njegova udeležba v medinstitucionalnem dialogu o Listini in postopku spremljanja načela pravne države bistvena; |
| --- | --- |

20.

| 21. | (25.4) se zavzema za učinkovito uporabo uredbe o pogojenosti in ocenjevanjem njenega področja uporabe, saj morajo kršitve načela pravne države voditi v začasno ustavitev plačil ali finančne popravke; ponavlja svoje prepričanje, da bi „v primeru takšnih ukrepov tisti upravičenci do sredstev EU, vključno z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, ki niso odgovorni za kršitve načela pravne države, še naprej prejemati finančno podporo od zadevne države članice“ (14); pozdravlja tudi poziv za oceno drugih instrumentov pravne države in razmislek o potrebnih pravnih načinih za kaznovanje kršitev načela pravne države; |
| --- | --- |

21.

| 22. | (29.2, 29.4, 29.5) pozdravlja poziv za večje in lažje javne naložbe v izobraževanje, zdravstvo, varstvo otrok in oskrbo starostnikov, usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter druga ključna področja za napredovanje pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in njegovega akcijskega načrta. Tako bi državljanom pokazali socialno razsežnost Evropske unije in njena prizadevanja za izboljšanje njihove kvalitete življenja; poudarja, kako pomembno je s pravnimi orodji, politikami, vseevropskimi merili in drugimi ustreznimi instrumenti zagotoviti Unijo enakosti, v kateri ni prostora za diskriminacijo; |
| --- | --- |

22.

Podnebne spremembe, energija in okolje

| 23. | (3.1, 2.3) poudarja, da je treba za vključujoč in pravičen zeleni prehod priznati vlogo lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | se strinja, da je treba zeleni prehod pospešiti, in pozdravlja prizadevanja za bolj zelena mesta z urbanističnim načrtovanjem in gradnjo, uporabo naravnih rešitev za spodbujanje biotske raznovrstnosti in strategije za izkoreninjenje energetske revščine ter revščine na področju mobilnosti. V zvezi s tem poudarja pomen vključevanja lokalnih in regionalnih oblasti v pobudo novi evropski Bauhaus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | (3, 4.1, 4.4, 31.2) poudarja potrebo, da se v okviru pravičnega ekološkega in digitalnega prehoda posebej upoštevajo obrobne in otoške regije, tudi vsa otočja in najbolj oddaljene regije. Zlasti je treba zagotoviti njihovo povezljivost in uporabo javne infrastrukture v enaki meri, kot to velja za druga ozemlja Unije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | (3) podpira cilj Konference o prihodnosti Evrope glede krepitve evropske energetske varnosti in doseganja energetske neodvisnosti EU, pri čemer nobena regija ne sme biti zapostavljena, da bi njenim državljanom zagotovili zadostno, cenovno dostopno in trajnostno energijo; v zvezi s tem poziva k neposrednemu dostopu do sredstev EU za lokalne in regionalne oblasti, ki izvajajo projekte zelenega dogovora, pri tem pa je treba posebno pozornost nameniti regijam z izoliranimi energetskimi sistemi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | je prepričan, da bi bilo treba za nadaljnje ukrepe glede predlogov Konference okrepiti medinstitucionalno sodelovanje, med drugim preko delovne skupine OR za zeleni dogovor na lokalni ravni, s komunikacijsko kampanjo OR o evropskem zelenem dogovoru ter dialogi o energiji in podnebnih spremembah na več ravneh; meni, da bi moral okrepiti svoje sedanje sodelovanje z zainteresiranimi stranmi, kot so Konvencija županov EU (v okviru kampanje Cities’ Energy Saving Sprint – Prizadevanja mest za varčevanje z energijo) in druge institucije EU (na primer v okviru deležniške platforme za ničelno onesnaževanje); |
| --- | --- |

27.

| 28. | se zavezuje, da bo še naprej spodbujal vlogo lokalnih in regionalnih oblasti v podnebni politiki in politiki biotske raznovrstnosti z ukrepi podnebne diplomacije na podnacionalni ravni ter v Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC); meni, da bi morali biti različni okviri ZN o podnebju, okolju in ciljih trajnostnega razvoja čim bolj dosledni in medsebojno povezani, da bi spodbudili sistematično izvajanje in preprečili odvečno načrtovanje. Evropsko Komisijo poziva, naj podpre načelo upravljanja na več ravneh in pri opredelitvi globalnega cilja glede prilagajanja podnebnim spremembam spodbuja pristop od spodaj navzgor; |
| --- | --- |

28.

| 29. | (3.8) pozdravlja poziv k pravičnemu prehodu za zaščito delavcev in delovnih mest, ki v vseh vidikih zahteva močno teritorialno komponento, da bi bil pristop lokalno prilagojen in usklajen s specifičnimi potrebami različnih skupnosti; v zvezi s tem poziva k evropskemu mehanizmu za podporo pravičnemu, čistemu in uspešnemu prehodu evropskih regij z avtomobilsko in dobavno industrijo, pri čemer je treba uvesti pristop, ki temelji na upravljanju na več ravneh in partnerstvu za ustrezno in učinkovito načrtovanje politik in proračunsko ukrepanje; |
| --- | --- |

29.

Zdravje

| 30. | (10.2, 10.3) pozdravlja poziv k večji pristojnosti EU na področju zdravja in poziva k reviziji člena 4 PDEU, da bi se zdravje in zdravstveno varstvo vključila med deljene pristojnosti EU in držav članic. Kot je poudarjeno v predlogih Konference o prihodnosti Evrope, bi bilo treba pri tej spremembi v celoti upoštevati načelo subsidiarnosti ter ključno vlogo lokalnih, regionalnih in nacionalnih akterjev v zdravstvenih zadevah; |
| --- | --- |

30.

| 31. | (10.6, 12.15) se strinja s pozivom k odprtemu dostopu do razpoložljivega zdravljenja in zdravil po vsej EU, ki morajo biti enake kakovosti in na voljo po pravičnih lokalnih cenah; v zvezi s tem poudarja ključen pomen čezmejnega sodelovanja na področju zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

31.

Močnejše gospodarstvo, socialna pravičnost in delovna mesta

| 32. | (11.3) odločno podpira poziv s Konference k pregledu okvira EU za ekonomsko upravljanje in evropskega semestra, da bi EU bolje spodbujala svoje glavne cilje gospodarskega in fiskalnega usklajevanja, pa tudi zeleni in digitalni prehod ter socialno pravičnost; se strinja s pozivom s Konference, da je treba okrepiti vlogo lokalnih in regionalnih oblasti na podlagi kodeksa ravnanja, da se zagotovi udeležba teh oblasti v evropskem semestru po zgledu kodeksa ravnanja za partnerstvo v strukturnih skladih. Takšen kodeks za evropski semester bi izboljšal učinkovitost procesa in povečal njegovo demokratično legitimnost; poziva tudi k izrecni ponovni vključitvi ciljev trajnostnega razvoja v reformiran evropski semester, da se omogoči trajnostno okrevanje, prilagojeno lokalni ravni; |
| --- | --- |

32.

| 33. | (13, 14) se strinja z odločnim pozivom v okviru Konference o prihodnosti Evrope, naj se zagotovi dosledno izvajanje evropskega stebra socialnih pravic in njegovih krovnih ciljev za leto 2030 na ravni EU ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni; pri tem je treba spoštovati delitev pristojnosti, načeli subsidiarnosti in sorazmernosti ter sedanje pristojnosti na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, kot tudi avtonomijo socialnih partnerjev. OR podpira tudi predlog Konference o prihodnosti Evrope, da se v Pogodbi vključi protokol o socialnem napredku, kar bi pomenilo revizijo člena 3 PEU ter členov 9, 151, 152 in 157 PDEU; |
| --- | --- |

33.

| 34. | (15) vztraja, da so za demografski prehod potrebni takojšnji in učinkoviti ukrepi; opozarja tudi na nevarnosti za gospodarstvo in demokracijo kot celoto, povezane z naraščajočimi socialnimi, gospodarskimi, teritorialnimi in digitalnimi neenakostmi, ki med drugim vodijo v beg možganov; zato poudarja, da je treba z naložbami in podporo, zlasti za mlade in družine, povečati privlačnost redko poseljenih regij s starajočim se prebivalstvom; OR tudi poudarja, da je treba pozornost nameniti regijam z demografskim neravnovesjem, ki je posledica velike gostote prebivalstva, zlasti v obrobnih in otoških regijah, ki so zelo občutljive za velik človeški pritisk in imajo težave z upravljanjem javne infrastrukture; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da je v poročilu Konference o prihodnosti Evrope večkrat opozorjeno na potrebo po večji koheziji, ter izpostavlja pomen kohezije kot splošne vrednote EU in načelo neškodovanja koheziji, ki je bilo nedavno predstavljeno v osmem poročilu o koheziji; meni, da je za uresničitev tega načela pri prihodnjem oblikovanju politike EU in v programskem obdobju kohezijske politike 2021–2027 potrebno tesno sodelovanje med OR (in njegovim zavezništvom za kohezijo) ter institucijami EU; |
| --- | --- |

35.

| 36. | (12) odločno podpira poziv h krepitvi čezmejnega sodelovanja, da bi povečali kohezijo in odpornost obmejnih regij, ter podpira sklicevanje na uredbo o evropskem čezmejnem mehanizmu, ki bi lahko v obmejnih regijah znatno izboljšal čezmejno sodelovanje in možnosti preživljanja državljanov; vendar obžaluje pomanjkanje predlogov, ki bi se nanašali na težave, s katerimi se obmejne regije vsakodnevno srečujejo, in se sklicuje na svojo resolucijo iz leta 2021 z naslovom Vizija za Evropo – prihodnost čezmejnega sodelovanja, v kateri je predstavil več predlogov za podporo tem regijam in za izboljšanje čezmejnega sodelovanja na splošno; |
| --- | --- |

36.

| 37. | obžaluje, da ni predlogov glede regij s velikimi in trajnimi naravnimi omejitvami, kot so otoške regije, vključno z otočji in najbolj oddaljenimi regijami, in gorske regije, ki potrebujejo posebno podporo EU in celovitejšo oceno učinka politik, da jim bo mogoče zagotoviti razvoj pod enakimi pogoji kot preostalim območjem Evropske unije; |
| --- | --- |

37.

Digitalna preobrazba

| 38. | (4.4, 12.14, 31) pozdravlja, da je bila digitalna kohezija v okviru Konference o prihodnosti Evrope priznana kot dopolnilo gospodarski, socialni in teritorialni koheziji; priporoča vključevanje digitalne kohezije v politike Evropske unije in poziva k temu ustreznemu pregledu člena 175 PDEU; opozarja tudi na nenehno težavo glede razpoložljivosti podatkov o digitalni preobrazbi na podnacionalni ravni, zato bo skupaj z Evropsko Komisijo še naprej razvijal in izvajal sistem merjenja digitalne zrelosti na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

38.

Migracije

| 39. | (43.2) poudarja ključno vlogo, ki jo imajo občine in regije pri uspešnem vključevanju migrantov in beguncev, ter poziva, naj bo v razpravah o migracijah na ravni EU večji poudarek na politikah vključevanja; odločno podpira predlog Konference o prihodnosti Evrope za povečanje finančne, logistične in operativne podpore EU, tudi za lokalne oblasti, regionalne vlade in organizacije civilne družbe, za obvladovanje prvega sprejema migrantov in prosilcev za azil, vključno s posebno podporo za sprejem mladoletnih migrantov brez spremstva; ta bi privedel do učinkovitega vključevanja beguncev in zakonitih migrantov v EU ali pa do vrnitve migrantov brez urejenega statusa v domovino; poudarja, da bi bilo treba člen 79(4) PDEU ustrezno spremeniti, da bi se omogočile spodbude in podpora ne le za ukrepe držav članic, temveč tudi – ob doslednem spoštovanju načela subsidiarnosti – za njihove lokalne in regionalne oblasti, da se spodbudi vključevanje državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo na njihovem ozemlju, ne glede na njihovo državo izvora; |
| --- | --- |

39.

| 40. | (44.2) se strinja s predlogom Konference o prihodnosti Evrope za revizijo dublinskega sistema, da bi se zagotovili solidarnost in pravična delitev odgovornosti med državami članicami, ki bi se usklajevali na evropski ravni in bi pomagali blažiti migracijski pritisk na najbolj obremenjene regije EU; |
| --- | --- |

40.

Izobraževanje, kultura, mladina in šport

| 41. | pozdravlja predloge Konference glede pomena izobraževanja kot sredstva za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva; pri tem se zavezuje k razvoju svojega pilotnega projekta za spodbujanje evropskih vrednot preko izobraževanja in kulture, vključno s popisom primerov dobre prakse na lokalni in regionalni ravni po vsej EU; ceni predloge Konference o prihodnosti Evrope, katerih cilj je uskladiti raven različnih izobraževalnih programov v EU ob priznavanju nacionalnih, regionalnih in lokalnih vsebin; |
| --- | --- |

41.

| 42. | (47.7) pozdravlja poziv k posebnim prizadevanjem za preprečevanje bega možganov iz nekaterih regij in držav v EU, kjer ni na voljo dovolj priložnosti, zlasti za mlade; v ta namen podpira poziv v okviru Konference po odločnejšem ukrepanju za varnost in kakovost delovnih mest, pošteno plačilo za delavce in pripravnike ter enak dostop do socialne zaščite in cenovno dostopnih stanovanj za mlade (zlasti za tiste iz ranljivih skupin). Ti ukrepi bi morali biti namenjeni odpravi sedanjih teritorialnih razlik glede možnosti, ki jih imajo mladi za življenje in dobro počutje v EU; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja številna sklicevanja na raziskave in inovacije v poročilu Konference o prihodnosti Evrope ter poudarja, da je treba premostiti inovacijski razkorak in lokalno prilagojene strategije za inovacije združiti s teritorialnimi nalogami, kot nedavno s pilotnim ukrepom za regionalne inovacije; |
| --- | --- |

43.

| 44. | (36.9) podpira uvedbo „pregleda zakonodaje z vidika mladih“, ki bi moral vključevati mehanizem za ocene učinka, osredotočene na mlade; mehanizem bi se uporabljal za zakonodajo in politike EU na področjih, pomembnih za mlade, njegov namen pa bi bil bolje upoštevati dolgoročne interese ter potrebe po dejavnem sodelovanju mladih pri odločanju v EU. Poleg tega bi moral mehanizem meriti pozitiven učinek evropskih zakonodajnih predlogov na življenje mladih; opozarja na svoj prispevek k tem prizadevanjem, saj je ustanovil mrežo mladih izvoljenih politikov ter skupaj z Evropskim mladinskim forumom oblikoval Evropsko listino za mlade in demokracijo; |
| --- | --- |

44.

| 45. | (48.2) pozdravlja pričakovanja državljanov glede spodbujanja in varstva evropske raznolikosti; v zvezi s tem se strinja s priporočili Konference o prihodnosti Evrope o spodbujanju večjezičnosti in regionalnih jezikov ter poudarja, da je treba manjšinskim in regionalnim jezikom, ki so materni jeziki številnih Evropejcev in dragocena kulturna dediščina, nameniti dodatno pozornost in jih bolj zaščititi; |
| --- | --- |

45.

EU v svetu

| 46. | (25.1, 38.1) pozdravlja poziv institucijam EU, naj bodo v drugih državah „ambasadorke našega demokratičnega modela“, pri čemer poudarja, da ta poziv v bistvu zajema delo, ki ga Odbor opravlja že več let v sodelovanju z državami kandidatkami, potencialnimi kandidatkami in partnerskimi državami iz vzhodnega in južnega sosedstva EU; |
| --- | --- |

46.

| 47. | meni, da bo obnova Ukrajine eden največjih izzivov za EU in njene mednarodne partnerje; v zvezi s tem opozarja na svojo pobudo o ustanovitvi zavezništva mest in regij za obnovo Ukrajine, ki bi združilo lokalne in regionalne oblasti v Evropi in Ukrajini, da bi samouprava dobila osrednji pomen pri strateškem načrtovanju obnove, nadaljnjem izvajanju procesa decentralizacije in upravljanju na več ravneh v Ukrajini ter pri boljšem lokalnem/regionalnem upravljanju, tudi s spodbujanjem medsebojnega sodelovanja; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pooblašča svojega predsednika, da to resolucijo predloži Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu, francoskemu, češkemu in švedskemu predsedstvu Sveta EU ter predsedniku Evropskega sveta. |
| --- | --- |

48.

V Bruslju, 30. junija 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COR-2020-00192-00-00-RES-TRA.

1

(2)  COR-2021-01674-00-00-RES-TRA.

2

(3)  COR-2021-06503-00-00-RES-TRA.

3

(4)  Marsejski manifest lokalnih in regionalnih voditeljev: Evropa se začne v regijah, mestih in vaseh.

4

(5)  20220509RES29121.pdf (europa.eu)

5

(6)  2022/2648(RSP).

6

(7)  https://cor.europa.eu/sl/news/Pages/Report-of-the-High-Level-Group-on-European-Democracy.aspx

7

(8)  2022/2705(RSP).

8

(9)  COM(2022) 404 final.

9

(10)  Številke v krepkem tisku in oklepajih na začetku točk ustrezajo predlogom in ukrepom v okviru Konference o prihodnosti Evrope, ki so bili vključeni v poročilo o končnem izidu Konference o prihodnosti Evrope z dne 9. maja 2022.

10

(11)  https://cor.europa.eu/sl/engage/Pages/Network-of-Regional-and-Local-EU-Councillors.aspx

11

(12)  https://building-europe-with-local-councillors.europa.eu/index_sl

12

(13)  COM(2022) 404 final.

13

(14)  Prispevek lokalnih in regionalnih oblasti h Konferenci o prihodnosti Evrope (COR-2021-06503).

14

---

MNENJA

Odbor regij

150. plenarno zasedanje OR, 29. 6. 2022–30. 6. 2022

| 30.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 375/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 375/15

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Nova strategija EU za Arktiko

(2022/C 375/03)

| Poročevalka: | Mirja VEHKAPERÄ (FI/RENEW EUROPE) |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | JOIN(2021) 27 final |

Poročevalka:

Mirja VEHKAPERÄ (FI/RENEW EUROPE)

Referenčni dokument:

JOIN(2021) 27 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | izreka pohvalo Evropski komisiji in visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko za njuno skupno sporočilo z dne 13. oktobra 2021, ki je izraz dolgotrajne zavezanosti EU razvoju Arktike in sodelovanju na tem področju; pozdravlja cilje, prednostne naloge in ukrepe iz sporočila, katerih namen je Arktiki zagotoviti mir, trajnostnost in uspešnost; se zaveda, da so za reševanje izzivov, s katerimi se sooča Arktika, potrebna skupna prizadevanja na več ravneh: lokalni, regionalni in mednarodni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | se strinja, da je Arktika izredno pomembno strateško območje za Evropsko unijo z vidika podnebnih sprememb, surovin in geostrateških vprašanj; ugotavlja, da se zanimanje za Arktiko povečuje in prihaja tudi iz držav, ki ne ležijo na tem območju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da geografska opredelitev arktične regije ni jasna. Za jedro Arktike lahko šteje območje, ki leži severno od arktičnega kroga, ter zajema Arktični ocean in ozemlja osmih držav: Kanade, Finske, Islandije, Norveške, Švedske, Danske, Združenih držav in Ruske federacije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da ozemlje, obravnavano v tem mnenju, vključuje območja neposredno južno od arktičnega kroga, pri čemer razmere na Arktiki nedvomno in znatno vplivajo na njihov okoljski in socialno-ekonomski položaj ter razvoj infrastrukture; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je Arktika zelo velika in heterogena regija. Nekatera območja so odročna in so za njih značilne ekstremne naravne razmere, občutljivo okolje in nizka gostota prebivalstva, druga, kot je arktična regija, ki leži v EU, pa so visoko razvite, urbanizirane regije z velikim obsegom znanja in spretnosti, visoko izobraženim prebivalstvom in močnimi inovacijskimi zmogljivostmi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da na Arktiki živi več milijonov ljudi, pri čemer je število odvisno od tega, kako je območje opredeljeno. Približno štirje milijoni prebivalcev živijo na območju, ki leži severno od arktičnega kroga. Predstavljajo več narodnosti in več kot 40 različnih avtohtonih ljudstev. Pomemben delež prebivalstva regije so državljani EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da na preobrazbo Arktike vpliva splet okoljskih, družbenih, kulturnih, gospodarskih, političnih in varnostnih sprememb. Te so dinamične, hitre in korenite ter vse bolj povezane z regionalnim, evropskim in svetovnim razvojem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da so se vojaške dejavnosti na številnih območjih Arktike že pred rusko invazijo v Ukrajini znatno povečale, zlasti s krepitvijo vojaških zmogljivosti na ruskem delu Arktike; |
| --- | --- |

8.

Varna, stabilna in mirna Arktika

| 9. | odločno obsoja neizzvano, neupravičeno in nezakonito rusko vojaško invazijo v Ukrajini in izraža zaskrbljenost zaradi geopolitičnih sprememb evropske varnostne ureditve in posledic, ki bi jih lahko čutili na Arktiki; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je na področju mednarodnega sodelovanja treba storiti vse, kar je mogoče, da bi Arktika ostala varno, stabilno in mirno območje, ter da je pomembno ohranjati, podpirati in spodbujati mirno sodelovanje v arktični regiji prek številnih obstoječih struktur, tako med ljudmi kot na medvladni ravni, zlasti prek Arktičnega sveta kot vodilnega okvira za arktično sodelovanje na celotnem območju polarnega kroga. Za zagotavljanje stabilnosti in spodbujanje dialoga v njeno podporo mora EU priznati tudi vlogo in potencial mednarodnih nevladnih okvirov sodelovanja na lokalni in regionalni ravni, kot so forum županov za Arktiko, NSPA, severni forum, Arktični ekonomski svet in mreža univerz Uarctic. Ti podnacionalni okviri lahko prinesejo znatno dodano vrednost z udejanjanjem otipljivih projektov in povezovanjem partnerjev, ki niso tako zelo omejeni s političnim dogajanjem na visoki ravni; poziva institucije EU, naj se z njimi povežejo in sodelujejo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ocenjuje kot pomembno, da Barentsov evroarktični svet in Barentsov regionalni svet še naprej spodbujata trajnostni razvoj v regiji Barentsovega morja. Sodelovanje EU v regiji Baltskega morja je povezano tudi s svežnjem o sodelovanju na Arktiki; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja trajno vrednost Arktičnega sveta in ponovno izraža podporo temu organu in njegovemu delu, ki nosi odgovornost za prebivalce Arktike, med njimi za domorodna ljudstva. Dejavnosti Arktičnega sveta že dolgo slonijo na temeljnih načelih suverenosti in ozemeljske celovitosti, ki izhajata iz mednarodnega prava. Ko je Rusija ti načeli kršila, je bilo delo Arktičnega sveta začasno ustavljeno. Razmisliti je treba, kako lahko Arktični svet v trenutnih razmerah nadaljuje svoje pomembno delo; ponovno poziva, kot že zadnjih enaindvajset let, naj se Evropski uniji dodeli status opazovalke v Arktičnem svetu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | priznava pomen krepitve čezmejnega in mednarodnega sodelovanja na področju civilne zaščite v Arktiki ter različnih vrst kriznega upravljanja; |
| --- | --- |

13.

Podnebne spremembe

| 14. | se strinja z Evropsko komisijo, da so glavna grožnja Arktiki podnebne spremembe. Temperature, ki naraščajo trikrat hitreje kot v preostalem svetu, ter taljenje ledu in permafrosta imajo ogromne posredne učinke po vsej Evropi in na celem planetu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | spodbuja EU, naj prevzame vodilno vlogo pri podnebnih ukrepih na Arktiki, vendar poudarja, da je treba podnebne spremembe, s katerimi se sooča, in prilagajanje nanje obravnavati s širšega vidika, kot del družbeno-gospodarskega razvoja regije. Dolgoročne podnebne politike na Arktiki morajo biti ekonomsko, socialno in regionalno pravične, da bo njihovo izvajanje učinkovito in javno sprejemljivo. To pomeni, da je treba podpreti regije, sektorje in delavce, ki jih bodo spremembe najbolj prizadele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da bodo mesta in regije po vsej Evropi čutili hude posledice podnebnih sprememb na Arktiki, na primer dvigovanje morske gladine, zaradi česar številna obalna območja ne bodo več naseljiva, ali spremenjene oceanske tokove in vzorce padavin. Boj proti podnebnim spremembam in varstvo okolja na Arktiki sta absolutni prednostni nalogi. EU bi morala na področju podnebnih sprememb na Arktiki okrepiti svoje raziskave; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja zavezo EU, da arktična regija postane trajnostno in uspešno območje, pri čemer je evropska zavezanost Arktiki tesno povezana z zelenim dogovorom EU in njenim modrim gospodarstvom; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da je treba razmisliti o tem, kako izvajati zeleni dogovor in podnebni sveženj „Pripravljeni na 55“, pri tem pa upoštevati posebnosti arktične regije, ki leži v EU, da bi jo obravnavali enako. V okviru trgovanja z emisijami je treba na primer upoštevati posebne pogoje zimskega pomorskega prometa na območju Arktike; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da mora vsaka dejavnost na Arktiki temeljiti na odpornosti narave, varstvu podnebja in načelih trajnostnega razvoja ter spoštovanju pravic vseh prebivalcev v regiji. S tega vidika je mogoče obravnavati gospodarske interese in trajnostno gospodarsko dejavnost v skladu s smernicami protokola o arktičnih naložbah za odgovorne naložbe na Arktiki; |
| --- | --- |

19.

Arktika za ljudi

| 20. | se popolnoma strinja z Evropsko komisijo, da so ljudje, ki živijo na Arktiki, ključna prednostna naloga za trajnostni razvoj in odporne družbe, ter poudarja demografske izzive in dejstvo, da sta za trajnostno pot naprej potrebna vključujoč dialog in dejanska udeležba pri odločanju na vseh ravneh; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja vlogo arktičnih mest kot glavnih akterjev pri razvoju in prilagajanju na spreminjajoče se razmere. Naložbe v trajnostno mestno infrastrukturo, promet, digitalizacijo, ravnanje z odpadki, krožno gospodarstvo in energijsko učinkovite rešitve na eni strani ter socialne naložbe na področjih, kot sta izobraževanje in zdravje, na drugi strani prispevajo k ustvarjanju visokokakovostnega in privlačnega življenjskega okolja, novih podjetij itd. Mesta so pomembna tudi za ohranjanje dinamičnosti, konkurenčnosti in poseljenosti Arktike; priznava, da poseljena Arktika prinaša več varnosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zato poziva Evropsko komisijo, naj podpre arktična mesta in tesno sodeluje z njimi – zlasti s forumom županov za Arktiko, ki združuje predstavnike lokalnih vlad iz osmih arktičnih držav, ki so v EU ali zunaj nje – pri številnih posebnih projektih in na področjih, kot so podnebna nevtralnost in energijska učinkovitost, urbanistično načrtovanje, vključujoča družba, delovna mesta, znanja in spretnosti, privabljanje talentov ter zdrava in pametna mesta; poudarja, da je forum županov za Arktiko instrument mehke diplomacije, ki bi moral dobiti status opazovalca v Arktičnem svetu, da bi zastopal vse arktične skupnosti, tudi avtohtone; meni, da bi moral forum postati partner institucij EU v dialogu na več ravneh in pri oblikovanju politik o prihodnosti Arktike, ter poziva Komisijo, naj razmisli o konkretnih načinih za dosego tega cilja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | predlaga, da bi Komisija skupaj s forumom županov za Arktiko oblikovala agendo za arktična mesta za razvoj trajnostnih, uspešnih, privlačnih in živahnih arktičnih mest, primernih za prihodnost, ter namenila ustrezne vire za njeno izvajanje. Komisija bi lahko pripravila tudi akcijski načrt s konkretnimi zamislimi o nadaljnjem vključevanju foruma županov za Arktiko v svoje delo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da Arktika potrebuje pametno in sodobno kmetijsko politiko ter sodelovanje med mesti in podeželjem, da bi zajezili odtok virov s podeželskih območij, okrepili razvoj kompetenc in izboljšali življenjske pogoje na arktičnih podeželskih območjih; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da imata arktični kulturni sektor in kreativna industrija skupaj s turističnim sektorjem potencial za rast na svetovni ravni ter zagotavljata delovna mesta in povečujeta privlačnost regije, med drugim med ženskami in mladimi. Podpora EU je za razvoj tega sektorja bistvenega pomena. Omeniti je treba, da so bila mesta Umeå (Švedska, 2014), Bodø (Norveška, 2024) in Oulu (Finska, 2026) izbrana za evropske prestolnice kulture; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja pomen spodbujanja dialoga med mladimi in njihovega vključevanja v oblikovanje in izvajanje strategije EU ter poziva Evropsko komisijo, naj vlaga v programe za mlade, izobraževanje in mobilnost študentov ter izmenjave, vključno z virtualnimi izmenjavami; poziva Evropsko komisijo, naj dejavno podpira arktično regijo, ki leži v EU, prek programa DiscoverEU, saj so oddaljene in manj poseljene regije pri tem pogosto spregledane; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ugotavlja, da se morajo institucije EU v skladu z deklaracijo OZN o pravicah domorodnih ljudstev prek svojih predstavniških organov pogajati z domorodnimi ljudstvi v regiji o vseh ukrepih, ki bi lahko vplivali nanje. V zvezi s tem bi morala EU podpreti cilj ustanovitve delegacije ljudstva Sami v Bruslju, kot je predlagal Svet Samijev; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da je treba v Evropski komisiji in drugih institucijah okrepiti ozaveščenost in strokovno znanje o posebnem statusu in potrebah vseh arktičnih domorodnih ljudstev; |
| --- | --- |

28.

Trajnosten in odporen arktični gospodarski model

| 29. | meni, da je treba razmisliti o tem, kako izvajati zeleni dogovor in podnebni sveženj „Pripravljeni na 55“, pri tem pa upoštevati posebnosti arktične regije, ki leži v EU, da bi jo obravnavali enako, ob upoštevanju posebnih naravnih okoliščin arktične regije; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da mora trajnostni razvoj arktične regije temeljiti na njenih teritorialnih prednostih in dolgoročnem skupnem načrtovanju. Potencial zelene rasti v arktični regiji, ki leži v EU, je treba podpirati s krajevnim pristopom, edinstvenim znanjem njenih prebivalcev in naravnimi viri. Upravljanje na več ravneh, dialog in vzajemno spoštovanje so temelji za trajnostno rabo virov in nastajanje novih podjetij, ki bodo zagotavljala delovna mesta in ustvarjala vrednost; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ugotavlja, da lahko Arktika Evropi zagotovi znanje, proizvode, vire in energijo, ki so bistveni za doseganje evropskih podnebnih ciljev. Močni industrijski sektorji EU, ki temeljijo na naravnih virih Arktike, vključujejo proizvodnjo energije, turizem, rudarstvo, gozdarstvo, biogospodarstvo in ribištvo. Prehod je podprt z veliko zmogljivostjo regije na področju IKT; poziva EU, naj podpre prehod teh panog v trajnostne sektorje. Pametna specializacija lahko zagotovi okvir za spreminjanje ranljivosti v priložnosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da mora trajnostni razvoj Arktike koristiti predvsem lokalnim skupnostim; priznava pomen dostopa EU do kritičnih surovin, potrebnih za zeleni prehod, vendar opozarja, da bi njihovo izkoriščanje imelo znatne posledice za gospodarstvo, okolje in prebivalce arktičnih držav; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ugotavlja, da sodijo severne regije Švedske, Finske in Norveške z več kot 70 % gozdih površin med z gozdom najbolj poraščene regije v Evropi in med največje svetovne izvoznice gozdarskih proizvodov. Gozdarski sektor v arktični regiji na različne načine vpliva na življenja arktičnih narodov, saj je vir blaginje in gospodarskih dejavnosti, pa tudi rekreacije in življenja na prostem. Gozdovi imajo tudi bistveno vlogo pri blaženju podnebnih sprememb. Nova strategija EU za gozdove do leta 2030 bi morala biti vodilno načelo za izboljšanje količine in kakovosti gozdov v EU, vendar pa z gozdom poraščene severne regije potrebujejo podporo in naložbe za spodbujanje gospodarstva, ki temelji na rabi biomase, ter zelenega, sodobnega in trajnostnega gozdarstva ob upoštevanju regionalnih posebnosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | meni, da mora Arktika dejavno spodbujati poslovne dejavnosti, ki ustvarjajo delovna mesta za prihodnost. Po oceni, objavljeni v začetku leta 2022, ima arktična regija, ki leži v EU, naložbeni potencial v višini približno 150 milijard EUR do leta 2030, velik del tega pa je povezan z zelenim prehodom. Osredotoča se na naložbe v ogljično nevtralno jeklo, proizvodnjo baterij in pridobivanje rudnin, v energetskem sektorju pa je poudarek na proizvodnji vetrne energije; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da je energetski prehod ključnega pomena za boj proti podnebnim spremembam, za kar so potrebni novi načini proizvodnje in porabe energije. EU mora svoja prizadevanja usmeriti v posodobitev energetskega sektorja na Arktiki, da bi zmanjšala svojo odvisnost od fosilnih goriv in okrepila energetsko neodvisnost. Zaradi uvoza energije iz fosilnih goriv je regija izpostavljena geopolitičnim dogajanjem in razmeram na svetovnem trgu; priznava, da je kratkoročno rešitev za vprašanje energetske odvisnosti EU mogoče najti na severu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da je na Arktiki z ozirom na proizvodnjo energije, energetsko intenzivne panoge in težke pogoje na področju trajnostnega prometa in infrastrukture bistveno zagotoviti pravičen energetski prehod in prilagajanje, ki bosta upoštevala vidika prebivalstva in industrije v regiji. Naložbe bi morale vključevati energijo iz obnovljivih virov, energetske tehnologije in prihodnje energetske rešitve, kot so grozdi za proizvodnjo obnovljivega vodika in baterij, decentralizirana proizvodnja energije, rekuperacija toplote in digitalizacija energetskega sektorja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da bo vse večje povpraševanje po surovinah zaradi elektrifikacije družbe povzročilo pritisk na trajnostno rudarjenje in predelavo na Arktiki. Arktična regija ima veliko zalog redkih zemeljskih mineralov, kar bi EU pomagalo zmanjšati njeno odvisnost od Kitajske, ki trenutno proizvede 90 % teh mineralov. EU bi morala zagotoviti, da bo Arktika igrala ključno vlogo v evropskem zavezništvu za surovine, ter kljub svojim interesom v zvezi z rudarjenjem in surovinami zaščititi naravo na Arktiki. Evropski akterji na Arktiki imajo vodilna znanja in spretnosti v trajnostnih industrijah in predelavi v celotni vrednostni verigi. Arktični svet bi moral to upoštevati; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da je treba financiranje EU usmeriti v podporo in zagotavljanje trajnostih naložb na Arktiki ter vzpostaviti ravnovesje med odgovornim razvojem naravnih virov in varstvom okolja, da bi v celoti izkoristili potencial in preobrazbeno moč Arktike kot gonilne sile za zeleno, modro in digitalno preobrazbo EU; |
| --- | --- |

38.

Izobraževanje in raziskave

| 39. | ugotavlja, da so visokokakovostne raziskave in dostop do izobraževanja ključni predpogoji za vitalnost in privlačnost Arktike; poudarja, da je beg možganov eden največjih izzivov v arktični regiji, bodisi ko izobraženi ljudje zapustijo regijo ali pa ljudje odidejo na izobraževanje in se ne vrnejo več nazaj; poziva lokalne in regionalne oblasti, naj sodelujejo in izmenjujejo primere najboljše prakse o tem, kako se spoprijeti s tem izzivom; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da je treba regionalne izobraževalne in raziskovalne ustanove ter njihove mreže vključiti v oblikovanje arktične raziskovalne politike ter da je treba arktične raziskave zasnovati tako, da ne bodo le polarne raziskave, temveč bodo zajemale vse raziskovalne dejavnosti, ki prispevajo k trajnostnemu razvoju in koristijo prebivalcem Arktike. Vzpostavitev arktičnega inovacijskega ekosistema na podlagi strategij pametne specializacije bi morala prispevati k regionalnemu razvoju arktične regije, ki leži v EU, ter omogočiti dodatne priložnosti za inovacije in sodelovanje; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva, naj se zagotovijo zadostna sredstva za doseganje ciljev. Arktiko bi bilo treba opredeliti kot medsektorsko temo v različnih programih financiranja in spodbujati sinergije med njimi. Med ustreznimi instrumenti so poleg programov Obzorje Evropa in Erasmus+ instrumenti z regionalno podlago, kot so evropski strukturni in investicijski skladi ter programi teritorialnega sodelovanja; |
| --- | --- |

41.

Povezljivost

| 42. | meni, da mora zeleni industrijski prehod spremljati hiter razvoj okolju prijaznih načinov prevoza, pri čemer je treba subvencionirati prehod s fosilnih goriv na druge načine prevoza, kot so električna vozila in vozila na vodikov pogon; poudarja, da je na Arktiki bistvena tudi varnost zračnega prometa. Trajnostno alternativo predstavljajo električna letala; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja razširitev koridorja TEN-T v delu Arktike, ki leži v EU, in poudarja pomen krepitve prometnih povezav, tako med severom in jugom kot med vzhodom in zahodom, da bi povezali regije, ki so priključene na prometna omrežja v EU na severu Norveške, Švedske in Finske, ter omogočili povezave z Arktičnim oceanom; meni, da je treba v uredbah TEN-T bolje upoštevati posebnosti Arktike, kot so dolge razdalje, zimski pomorski promet in redka poseljenost, da bi podprli razvoj strateško pomembnih prometnih vozlišč v regiji; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ugotavlja, da se naložbe v infrastrukturo in promet v arktični regiji odražajo v širši regiji in krepijo pogoje za delovanje regije in njeno konkurenčnost, tudi v smislu socialnega razvoja, industrije in zanesljivosti oskrbe z evropskega vidika; |
| --- | --- |

44.

| 45. | je zaskrbljen zaradi povečanega zanimanja tretjih držav v regiji, kot na primer vedno večjega interesa Kitajske za lastništvo kritične infrastrukture, gradnje podmorskega kabelskega sistema in svetovnega ladijskega prometa; meni, da je izjemno pomembno, da EU prevzame vlogo vlagatelja v regiji in tako prepreči obsežne projekte tretjih strani na Arktiki; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da je zavezanost EU odpravi digitalnih neravnovesij na arktičnih območjih ključnega pomena. Za vsesplošno uvedbo visokohitrostnih mobilnih tehnologij pete in šeste generacije na Arktiki mora Evropska unija vlagati v krepitev hrbteničnih povezav in satelitskih tehnologij na Finskem, Švedskem in Norveškem. Za nizko stopnjo zakasnitve, ki je na primer nujna za varnostne in telemedicinske rešitve, so na Arktiki potrebne učinkovite hrbtenične povezave. Zagotavljanje varnosti in mednarodne konkurenčnosti evropskih arktičnih obrobnih regij ter krepitev digitalizacije sta tesno povezani. Možne so tudi kopenske rešitve, kar pomeni, da je pomembno opredeliti kombinacijo ustreznih tehnologij, ki lahko ustvarijo stabilno, zanesljivo in poceni povezljivost. Pri razvoju novih digitalnih priložnosti in storitev je ključno posvetovanje z različnimi skupinami, da bodo nove rešitve izpolnjevale potrebe uporabnikov. Poleg tega ima povezljivost pomembno vlogo pri spodbujanju varnosti in trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

46.

Več EU na Arktiki, več Arktike v EU

| 47. | spodbuja Evropsko komisijo, naj si še naprej prizadeva za uresničitev svojega predloga za vzpostavitev točke „vse na enem mestu“, s pomočjo katere bi združili orodja in financiranje za razvoj Arktike; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva sedanja in prihodnja predsedstva Sveta, naj vprašanja, povezana z Arktiko, uvrstijo med prednostne naloge EU; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Evropsko komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj namenita zadostne vire za izvajanje politike EU za Arktiko; priznava, da je treba okrepiti usklajevanje in sodelovanje glede vprašanj, povezanih z Arktiko, na vseh ravneh odločanja v EU ter lokalne in regionalne oblasti v celoti vključiti v upravljanje na več ravneh ter v izvajanje strategije EU in njenih instrumentov financiranja; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Evropsko komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v partnerstvu z regionalnimi in lokalnimi akterji organizirata forum deležnikov za Arktiko in dialog o domorodnih ljudstvih v delu Arktike, ki leži v EU, pri čemer naj večjo pozornost namenita temu, kako dati v prihodnosti besedo mladim; spodbuja predstavnike institucij EU, naj za ohranitev dialoga okrepijo udeležbo na dogodkih in srečanjih v regiji, ki so povezani z arktično politiko; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Evropsko komisijo, naj razmisli o ustanovitvi svetovalnega foruma, ki bi nadziral izvajanje politike EU za Arktiko in povezoval glavne deležnike, med njimi regionalne in lokalne organe; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ugotavlja, da je objava nove politike EU za Arktiko hkrati z začetkom novega programskega obdobja EU 2021–2027 velika priložnost za uspešno izvajanje te politike; pozdravlja obstoj različnih instrumentov financiranja, zlasti v okviru programov Evropskega sklada za regionalni razvoj in evropskega teritorialnega sodelovanja, vendar obžaluje, da majhne organizacije pogosto nimajo upravnih in finančnih zmogljivosti, da bi te instrumente v celoti izkoristile. Evropske instrumente financiranja na Arktiki bi bilo treba prilagoditi njenim posebnim teritorialnim potrebam in zmogljivostim, med drugim potrebam domorodnih ljudstev; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ugotavlja, da glede na posebne značilnosti Arktike programi kohezijske politike EU in zlasti čezmejni programi Interreg zagotavljajo pomemben okvir za čezmejne stike med ljudmi. Vendar bi bilo treba ponuditi več priložnosti za vključevanje partnerjev iz arktičnih držav, ki niso članice EU, da bi spodbujali medsebojno sodelovanje na celotnem območju polarnega kroga ter mobilnost in sodelovanje med severnimi deli; |
| --- | --- |

53.

| 54. | nazadnje ugotavlja, da bo arktična regija v prihodnjih desetletjih še naprej strateško pomembna za EU in da bo morala EU v prihodnje okrepiti večstransko sodelovanje in upravljanjem na več ravneh, ki bo vključevalo prebivalce Arktike, da bi premagali izzive, ki jih predstavljajo geopolitični položaj te regije, njeno naravno okolje in posebne socialno-ekonomske razmere, ter v celoti izkoristili njen potencial za zeleni, modri in digitalni prehod. |
| --- | --- |

54.

V Bruslju, 29. junija 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

| 30.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 375/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 375/21

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Strategija za boj proti antisemitizmu in negovanje judovskega življenja (2021–2030)

(2022/C 375/04)

| Poročevalec: | János Ádám KARÁCSONY (HU/ECR), podpredsednik županijske skupščine, Pešta |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Sporočilo Komisije – Strategija EU za boj proti antisemitizmu in negovanje judovskega življenja (2021–2030)
  COM(2021) 615 final |

Poročevalec:

János Ádám KARÁCSONY (HU/ECR), podpredsednik županijske skupščine, Pešta

Referenčni dokument:

Sporočilo Komisije – Strategija EU za boj proti antisemitizmu in negovanje judovskega življenja (2021–2030)

COM(2021) 615 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja sporočilo o strategiji EU za boj proti antisemitizmu in negovanje judovskega življenja (2021–2030) ter se strinja z Evropsko komisijo, da je boj proti antisemitizmu kompleksen izziv, saj antisemitizem ogroža temeljne evropske vrednote; meni, da bi lahko z dejavnim sodelovanjem prispeval k tej strategiji Evropske komisije in poskrbel za vključenost lokalnih in regionalnih oblasti v njeno izvajanje. EU brez antisemitizma bi moral biti skupni cilj vseh lokalnih in regionalnih oblasti v EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izraža zaskrbljenost nad ugotovitvami druge raziskave o diskriminaciji in kaznivih dejanjih iz sovraštva proti Judom v EU z naslovom Izkušnje z antisemitizmom in njegovo dojemanje, ki jo je leta 2018 izvedla Agencija Evropske unije za temeljne pravice (FRA) in je pokazala, da devet od desetih Judov meni, da se je antisemitizem v njihovi državi povečal, 85 % pa, da je antisemitizem resen problem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja, da strategija Komisije temelji na širokem posvetovanju z ustreznimi deležniki, med drugim z nacionalnimi in regionalnimi organi, judovskimi skupnostmi in organizacijami, neodvisnimi strokovnjaki in raziskovalci, agencijo FRA, mednarodnimi organizacijami in drugimi deležniki; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je judovska kultura sestavni del evropske in da je treba judovsko kulturno dediščino v mestih in regijah EU zaščititi in promovirati na način, da jo bodo Evropejci cenili in dojemali kot bistveni del evropske kulture in načina življenja; opozarja na tisočletno tradicijo judovskega življenja in številne pomembne prispevke oseb judovskega prepričanja ali porekla k naši skupni družbi in kulturi; v zvezi s tem meni, da je treba okrepiti sodelovanje med regijami in civilno družbo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja, da je Komisija ponovno potrdila svojo trdno in nedvoumno zavezanost svetovnemu boju proti antisemitizmu. Se strinja, da so vse oblike antisemitizma, podžiganja sovraštva ali nasilja nesprejemljive in niso združljive z vrednotami in cilji Evropske unije in njenih držav članic. O teh načelih se ni mogoče pogajati. Glede na navedeno je bistveno, da vsi mednarodni, nacionalni in podnacionalni organi preprečevanje antisemitizma v vseh oblikah in boj proti njemu vključijo v vsa področja politike; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odobrava namen Komisije, da vzpostavi reden dialog z Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti držav članic ter tako spodbudi odločno ukrepanje za boj proti antisemitizmu in negovanje judovskega življenja, ter dodaja, da bi povabilo regionalnim akterjem k temu dialogu še povečalo učinkovitost strategije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | se strinja z ugotovitvijo iz strategije, da vse oblike sovraštva spodkopavajo vrednost posameznika in niso združljive z vrednotami, za katere se zavzema EU; pozdravlja dejstvo, da strategija sodi v okvir prizadevanj Komisije za boj proti vsem oblikam sovraštva, diskriminacije in rasizma, vendar meni, da je treba narediti korak naprej in napovedati načelo ničelne tolerance do antisemitizma; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja, da mora Evropska unija v skladu s členom 17 PDEU vzdrževati odprt, pregleden in reden dialog s cerkvami, verskimi združenji in neverskimi organizacijami ter da bi moral tak dialog razviti tudi Odbor; |
| --- | --- |

8.

Preprečevanje vseh oblik antisemitizma in boj proti njim

| 9. | meni, da se v strategiji pravilno ugotavlja, da se antisemitizem danes najpogosteje izraža kot antisemitizem, povezan z Izraelom, s katerim se Judi v Evropi danes najpogosteje srečujejo prek spleta (1); |
| --- | --- |

9.

| 10. | v celoti podpira zamisel, da bi morale države članice in njihovi organi pri prepoznavanju antisemitističnih vzorcev in različnih oblik antisemitizma kot stalno prakso uporabljati opredelitev antisemitizma, ki jo je pripravila Mednarodna zveza za spomin na holokavst (IHRA). Če se neko dejanje označi kot antisemitsko in tako tudi poimenuje, to ustvarja zaupanje v pristojne organe in sodišča ter povečuje pripravljenost ljudi, da prijavijo kazniva dejanja, ki temeljijo na antisemitizmu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | v skladu z navedeno opredelitvijo bi bilo treba: (a) antisemitska dejanja obravnavati kot kazniva dejanja, kadar tako določa zakon (npr. zanikanje holokavsta ali razširjanje antisemitskega gradiva). Uporabe posebej žaljive in škodljive terminologije (holokavst, genocid, apartheid) ni mogoče sprejeti kot legitimen izraz kritike judovskih skupnosti ali splošnih ciljev in dejanj judovske države; (b) kazniva dejanja obravnavati kot antisemitska, kadar so tarče napada, bodisi osebe bodisi lastnina – kot so stavbe, šole, verski objekti in pokopališča –, izbrane, ker so ali se domneva, da so judovske ali povezane z Judi; (c) preganjati in obsoditi antisemitsko diskriminacijo in odklanjanje priložnosti ali storitev, ki so na voljo drugim ljudem, osebam judovskega porekla; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja dejstvo, da so države članice strategijo podprle in da so se v okviru nacionalnih strategij že zavezale preventivni obravnavi in preprečevanju antisemitizma in drugih oblik diskriminacije, kot sta rasizem in ksenofobija, ter ekstremizma. Tak primer je Unija enakosti: Akcijski načrt EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025, o katerem je Odbor regij pripravil tudi mnenje (2); |
| --- | --- |

12.

| 13. | odobrava navedbo v strategiji, da je za njen uspeh ključno okrepljeno vključevanje organizacij civilne družbe in judovskih skupnosti ter močnejše dejavno sodelovanje z njimi, kot tudi zagotavljanje finančne podpore za njihove pobude z dodeljevanjem posebnih sredstev v okviru obstoječih programov financiranja EU za uresničevanje teh ciljev; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja namero Komisije, da bo podprla organizacije in projekte za boj proti vsem oblikam antisemitizma ter njihovo evidentiranje s programom Državljani, enakost, pravice in vrednote (3), ki razpolaga s sredstvi v višini 1,55 milijarde EUR, ter številnimi drugimi programi EU (4), in tako s preprečevanjem protijudovstva in bojem proti dvomom o legitimnosti Države Izrael ter namenjanjem dovolj pozornosti spominu na holokavst obravnavala transverzalno naravo antisemitizma; |
| --- | --- |

14.

| 15. | se zavzema za to, da se z namenom krepitve zaupanja v ravnanje držav imenujejo kontaktne osebe v nacionalnih in regionalnih varnostnih organih ter določijo komunikacijske poti in usklajeni ukrepi, zlasti v izrednih razmerah; |
| --- | --- |

15.

| 16. | odobrava odločitev Komisije o formalizaciji ad hoc delovne skupine za boj proti antisemitizmu kot stalne strukture, da bi podprla izvajanje te strategije in pomagala usklajevati prizadevanja držav članic, predstavnikov judovskih skupnosti in drugih deležnikov; poziva Komisijo, naj pri izbiri članov delovne skupine posebno pozornost nameni raznolikosti evropskih judovskih skupnosti, da bi zagotovila enako zastopanost vseh verskih skupnosti in gibanj; |
| --- | --- |

16.

| 17. | izraža zaskrbljenost nad dejstvom, da je 44 % mladih evropskih Judov doživelo antisemitsko nadlegovanje (5), zato meni, da se je nujno treba izrecno boriti proti antisemitskemu sovražnemu govoru in kaznivim dejanjem iz sovraštva ter nasilnemu ekstremizmu in terorizmu zoper Jude; izraža globoko zaskrbljenost zaradi rezultatov raziskave, ki jo je izvedla Agencija za temeljne pravice o izkušnjah Judov s kaznivimi dejanji iz sovraštva v 12 državah članicah Unije, v skladu s katerimi se je 35 % vprašanih že soočilo z izjavo, da „Judi svojo vlogo žrtve holokavsta izkoriščajo za lastne namene“ (6), 53 % pa jih meni, da je zanikanje holokavsta problem v njihovi državi (7); v zvezi s tem poziva k hitremu sprejetju predloga Evropske komisije za razširitev seznama kaznivih dejanj EU na sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva, kar bi omogočilo vzpostavitev minimalnih pravil na ravni EU za opredelitev kaznivih dejanj in kazni; |
| --- | --- |

17.

| 18. | se strinja s Komisijo, da imajo države članice ter lokalne in regionalne oblasti pri izvajanju strategije še posebej pomembno vlogo v boju proti antisemitizmu in negovanju judovskega življenja; se zavezuje, da se bo v prihodnosti bolj osredotočil na vprašanje antisemitizma, da bi prispeval k izvajanju strategije EU za boj proti antisemitizmu in spodbujal izmenjavo primerov dobre prakse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja evropsko strategijo Komisije za usposabljanje na področju pravosodja za obdobje 2021–2024 v podporo programov usposabljanja in krepitvi zmogljivosti na področju boja proti antisemitizmu za pravosodne delavce in zaposlene na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, tudi prek Evropske mreže institucij za izobraževanje v pravosodju (EJTN) in Agencije EU za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL). Ozaveščanje o antisemitizmu in ustrezno usposabljanje bi morala biti na voljo tudi lokalnim in regionalnim organom; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da je zlasti pomembno, da se v državah članicah zbirajo primerljivi podatki o izrazih antisemitizma ter da se metodologija in vzpostavitev postopkov zbiranja podatkov podpreta z namenskimi sredstvi in programi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | se strinja s Komisijo, da je treba več pozornosti nameniti boju proti antisemitizmu na spletu; poudarja, da lahko antisemitske teorije zarote, nacistični simboli, zbirateljski predmeti in literatura ter njihovo širjenje na spletu vodijo v radikalizacijo in nazadnje tudi v fizično nasilje. Zato so še zlasti pomembne posebne obveznosti za operaterje, ki so določene v njihovem kodeksu ravnanja, v aktu o digitalnih storitvah in aktu o digitalnih trgih; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da je treba več pozornosti nameniti vprašanju, kako obravnavati nezakonite vsebine na platformah družbenih medijev. Pri tem imajo ključno vlogo organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in sodstvo ter civilni sodni postopki. Izjave, podane na spletu ali v družbenih medijih, ki pomenijo kaznivo dejanje, je treba dosledno preganjati, zato meni, da je treba okrepiti zakonodajo EU in nacionalne zakonodaje na tem področju. Zato poziva države članice, naj hitro in v celoti prenesejo in izvajajo okvirni sklep EU o boju proti rasizmu in ksenofobiji (8); |
| --- | --- |

22.

Zaščita in negovanje judovskega življenja v EU

| 23. | pozdravlja namero Komisije, da bo države članice in judovske skupnosti s sredstvi v višini 24 milijonov EUR podprla pri krepitvi varovanja sinagog in verskih objektov; opozarja, da bi enotni podatki, zbrani o incidentih, lahko pomagali Komisiji, pa tudi Obveščevalnemu in situacijskemu centru Evropske unije, pri preučevanju posebnih groženj Judom, judovskim skupnostim in verskim objektom, da bi bolje razumeli in preprečevali posamezna varnostna tveganja ter ščitili pred njimi in se nanje odzivali; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja dejstvo, da kljub dolgotrajni prisotnosti Judov v Evropi 68 % Evropejcev navaja, da judovske zgodovine „ne poznajo“ (9); meni, da mora biti krepitev ozaveščanja in poznavanja judovske zgodovine, vere in kulture v šolskem izobraževanju prednostna naloga. Pri tem je zlasti pomembna kakovost učnega gradiva in priročnikov za učitelje. Odpraviti je treba družbene predsodke in prispevati k spodbujanju polnega priznanja judovskega življenja kot dela evropske družbe; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja dejstvo, da Komisija priznava pomen športa in medijev pri spodbujanju vključevanja, in poudarja, da sta – poleg pobud nevladnih organizacij – dejavna udeležba judovskih organizacij in podpora prek ciljno usmerjenih programov lahko učinkovitejši v boju proti antisemitskim stereotipom in napačnim predstavam; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja evropski okvir ukrepanja na področju kulturne dediščine (10) (ki vključuje poseben ukrep v zvezi z judovskimi pokopališči v Evropi), vendar opozarja tudi na dejstvo, da v Evropi obstajajo številne zapuščene sinagoge ter drugi objekti in kraji judovske skupnosti. Poleg regionalne pomoči bi bili potrebni dodatni programi za krepitev evropskih kulturnih korenin z restavracijo teh pomembnih krajev in njihovo zaščito pred vandalizmom; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja, da se Komisija zavzema za izobraževanje in raziskave o judovskem življenju, antisemitizmu in holokavstu ter da priznava njihov bistveni pomen za razumevanje antisemitizma v današnjem času in preprečitev, da bi se taka grozodejstva še kdaj ponovila. Kljub temu je treba v nekaterih državah članicah okrepiti omejen obseg programov OVSE (11)/ODIHR (12) in Unesca (13); |
| --- | --- |

27.

Izobraževanje, raziskave in spomin na holokavst

| 28. | pozdravlja načrt Komisije, da bo financirala vseevropsko raziskavo o antisemitskih predsodkih po vsej EU, pri čemer se bo oprla na izkušnje številnih držav članic (14), pa tudi lokalnih in regionalnih oblasti po vsej EU; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da – čeprav izobraževanje spada v pristojnost držav članic – je treba pregledati teme judovstva, antisemitizma, holokavsta in sodobnega Izraela v izobraževalnem gradivu evropskih izobraževalnih ustanov. Upoštevati je treba, da mora biti to gradivo v celoti skladno s standardi Unesca glede miru, strpnosti, soobstoja in nenasilja. Poleg tega bi bilo treba sredstva EU nameniti financiranju učbenikov, ki izpolnjujejo vse navedene standarde Unesca. Nujno je ustrezno usposabljanje učiteljev na vseh ravneh izobraževanja za obravnavanje antisemitizma in preprečevanje predsodkov v izobraževanju in prek njega (15). Izmenjava primerov najboljše prakse med pedagoškimi delavci in izvajalci usposabljanja ter različnimi ravnmi upravljanja, pristojnimi za oblikovanje in izvajanje izobraževalnih politik in politik usposabljanja, bi lahko nadalje okrepila boj proti napačnim predstavam in stereotipom; |
| --- | --- |

29.

| 30. | izraža zaskrbljenost zaradi ponavljanja antisemitskih dejanj v šolah in vse večjih težav, ki jih imajo nekateri učitelji pri poučevanju o šoi, ter se strinja, da bi morali biti učitelji opolnomočeni za poučevanje o antisemitizmu, šoi, judovskem življenju in zgodovini, tudi v večkulturnih razredih; zato poudarja, da je pomembno, da države članice učiteljem, zlasti učiteljem zgodovine, in ravnateljem šol zagotovijo okrepljeno pedagoško podporo pri poučevanju o obdobju druge svetovne vojne in splošneje pri obravnavanju vprašanja antisemitizma; poudarja, da so za pregled in izboljšanje učnega gradiva, ki se uporablja v državah članicah in regijah, potrebne zlasti strukturirane izmenjave z učitelji; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja, da Komisija še naprej financira ukrepe v državah članicah za sistematičen boj proti antisemitizmu, pa tudi negovanje judovskega življenja na lokalni in regionalni ravni ter spodbujanje poznavanja sedanjega in nekdanjega regionalnega in lokalnega judovskega življenja ter izmenjave z lokalnimi skupnostmi; te ukrepe je treba podpreti tudi s programi EU, kot sta Obzorje Evropa in Državljani, enakost, pravice in vrednot; |
| --- | --- |

31.

| 32. | močno pozdravlja mednarodne raziskovalne projekte o preprečevanju antisemitizma, kot so primerjalni projekti o obravnavi antisemitizma pri šolskem pouku, in poziva, naj se ciljno podprejo z evropskim financiranjem; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, kako pomembno je obeležiti junaška dejanja nejudovskih posameznikov po vsej Evropi, ki so žrtvovali svoje življenje, da bi pomagali Judom med šoo; |
| --- | --- |

33.

| 34. | spodbuja usklajen in čezmejni razvoj večjezičnega učnega gradiva o preprečevanju antisemitizma in priročnikov za učitelje, ki so digitalno in prosto dostopni; |
| --- | --- |

34.

| 35. | meni, da je bistveno okrepiti mehanizme za nadzor financiranja skupin, ki pod krinko nevladnih organizacij podpirajo antisemitizem, spodbujajo gibanje za bojkot, dezinvestiranje in sankcije ali upravičujejo in spodbujajo terorizem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ceni delo evropske infrastrukture za raziskovanje holokavsta (16) in meni, da je pomembno, da se po izteku projekta leta 2024 zagotovi prihodnost nadnacionalnih raziskav holokavsta, spomina nanj in izobraževanja o njem. Gre za pobudo za raziskovanje holokavsta, ki prejema največ sredstev EU na svetu; |
| --- | --- |

36.

Vodilna v svetovnem boju proti antisemitizmu

| 37. | pozdravlja priznanje Komisije, da je Izrael ključni partner Evropske unije v svetovnem boju proti antisemitizmu; poleg tega v celoti podpira sodelovanje z ad hoc delovno skupino, ki jo je ustanovila Evropska komisija, in z delovno skupino Evropskega parlamenta za boj proti antisemitizmu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja pomen vključevanja nacionalnih, regionalnih in lokalnih oblasti ter judovskih skupnosti in civilne družbe, da bi okrepili legitimnost akcijskega načrta in se učinkoviteje borili proti antisemitizmu v Evropi. Pomembna je tudi izmenjava primerov dobre prakse med državami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi, vključno z izmenjavo ciljev in ukrepov na področju izobraževanja, zakonodaje ali raziskav, ki so jih pripravile različne ravni upravljanja in civilna družba; |
| --- | --- |

38.

| 39. | meni, da so lokalne in regionalne oblasti v prvih vrstah boja proti antisemitizmu in negovanja judovskega življenja, zato bi morale imeti možnost sodelovanja pri izmenjavah, rednih posvetovanjih in dialogu z institucijami EU; |
| --- | --- |

39.

| 40. | izraža pripravljenost, da po potrebi prispeva k delu ad hoc delovne skupine za boj proti antisemitizmu, ki jo je ustanovila Komisija, in je pripravljen povabiti predstavnike skupine na ustrezne seje Odbora; |
| --- | --- |

40.

| 41. | bo sledil pozivu Komisije, naj bo dober zgled ter s postopki zaposlovanja in izbire izboljša reprezentativnost uslužbencev OR. |
| --- | --- |

41.

V Bruslju, 29. junija 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  79 % evropskih Judov se čuti obdolžene za nekaj, kar je storila Država Izrael. 69 % jih trdi, da arabsko-izraelski konflikt vpliva na občutek varnosti (druga raziskava agencije FRA iz leta 2018): https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2018-experiences-and-perceptions-of-antisemitism-survey_en.pdf).

1

(2)  COR-2020-04617.

2

(3)  C(2021) 2699 final: https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/c_2021_2699_f1_commission_implementing_decision_en_v3_p1_ 1177590.pdf; Program Državljani, enakost, pravice in vrednote: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/programmes/cerv.

3

(4)  Program za pravosodje, Obzorje Evropa, Ustvarjalna Evropa, Erasmus+, Sklad za notranjo varnost, skladi kohezijske politike, Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI) in instrument za predpristopno pomoč (IPA).

4

(5)  Young Jewish Europeans: perceptions and experiences of antisemitism (Mladi evropski Judi: dojemanje antisemitizma in izkušnje z njim), FRA, 2019: https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2019-young-jewish-europeans_en.pdf.

5

Young Jewish Europeans: perceptions and experiences of antisemitism

(6)  Experiences and perceptions of antisemitism Second survey on discrimination and hate crime against Jews in the EU (Izkušnje z antisemitizmom in njegovo dojemanje; Druga raziskava o diskriminaciji in kaznivih dejanjih iz sovraštva proti Judom v EU), FRA, 2018: https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2018-experiences-and-perceptions-of-antisemitism-survey_en.pdf.

6

Experiences and perceptions of antisemitism Second survey on discrimination and hate crime against Jews in the EU

(7)  Posebna raziskava Eurobarometer 484: Perceptions of antisemitism (Zaznavanje antisemitizma), 2019: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2220.

7

Perceptions of antisemitism

(8)  Okvirni sklep Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=celex%3A32008F0913.

8

(9)  Raziskave – Eurobarometer (europa.eu).

9

(10)  Evropski okvir ukrepanja na področju kulturne dediščine.

10

(11)  OVSE: Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi.

11

(12)  ODIHR: Urad za demokratične institucije in človekove pravice.

12

(13)  UNESCO: Organizacija Združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo.

13

(14)  Kovács, A., Fischer, G.: Antisemitic Prejudices in Europe: Survey in 16 European Countries (Antisemitski predsodki v Evropi: raziskava v 16 evropskih državah), Action and Protection League (Liga za ukrepanje in zaščito), 2021, Evropska raziskava o antisemitizmu – APL – Action & Protection League (apleu.org).

14

Antisemitic Prejudices in Europe: Survey in 16 European Countries

(15)  Addressing Anti-Semitism in Schools: Training Curricula (Odpravljanje antisemitizma v šolah: učni načrti za usposabljanje), skupna publikacija urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice ter UNESCO.

15

Addressing Anti-Semitism in Schools: Training Curricula

(16)  https://www.ehri-project.eu/

16

---

| 30.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 375/26 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 375/26

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Širitveni sveženj 2021

(2022/C 375/05)

| Poročevalka: | Anna MAGYAR (HU/ECR), članica županijske skupščine, Csongrád-Csanád |
| --- | --- |
| Referenčni dokumenti: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Sporočilo o širitveni politiki EU za leto 2021 – COM(2021) 644 final
  Delovni dokument služb Komisije – Albania 2021 Report (Poročilo o Albaniji za leto 2021) – SWD(2021) 289 final
  Delovni dokument služb Komisije – Bosnia and Herzegovina 2021 Report (Poročilo o Bosni in Hercegovini za leto 2021) – SWD(2021) 291 final/2
  Delovni dokument služb Komisije – Kosovo (1) 2021 Report (Poročilo o Kosovu za leto 2021) – SWD(2021) 292 final/2
  Delovni dokument služb Komisije – Montenegro 2021 Report (Poročilo o Črni gori za leto 2021) – SWD(2021) 293 final/2
  Delovni dokument služb Komisije – North Macedonia 2021 Report (Poročilo o Severni Makedoniji za leto 2021) – SWD(2021) 294 final
  Delovni dokument služb Komisije – Serbia 2021 Report (Poročilo o Srbiji za leto 2021) – SWD(2021) 288 final
  Delovni dokument služb Komisije – Turkey 2021 Report (Poročilo o Turčiji za leto 2021) – SWD(2021) 290 final/2 |

Poročevalka:

Anna MAGYAR (HU/ECR), članica županijske skupščine, Csongrád-Csanád

Referenčni dokumenti:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Sporočilo o širitveni politiki EU za leto 2021 – COM(2021) 644 final

Delovni dokument služb Komisije – Albania 2021 Report (Poročilo o Albaniji za leto 2021) – SWD(2021) 289 final

Delovni dokument služb Komisije – Bosnia and Herzegovina 2021 Report (Poročilo o Bosni in Hercegovini za leto 2021) – SWD(2021) 291 final/2

Delovni dokument služb Komisije – Kosovo (1) 2021 Report (Poročilo o Kosovu za leto 2021) – SWD(2021) 292 final/2

Delovni dokument služb Komisije – Montenegro 2021 Report (Poročilo o Črni gori za leto 2021) – SWD(2021) 293 final/2

Delovni dokument služb Komisije – North Macedonia 2021 Report (Poročilo o Severni Makedoniji za leto 2021) – SWD(2021) 294 final

Delovni dokument služb Komisije – Serbia 2021 Report (Poročilo o Srbiji za leto 2021) – SWD(2021) 288 final

Delovni dokument služb Komisije – Turkey 2021 Report (Poročilo o Turčiji za leto 2021) – SWD(2021) 290 final/2

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Splošne ugotovitve

| 1. | se je z velikim zanimanjem seznanil s sporočilom Evropske komisije o širitveni politiki EU za leto 2021, njenimi poročili o državah kandidatkah Albaniji, Črni gori, Severni Makedoniji, Srbiji in Turčiji ter poročili o potencialnih kandidatkah Bosni in Hercegovini in Kosovu (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | opozarja na evropske težnje in evropsko izbiro Ukrajine, kot je navedeno v pridružitvenem sporazumu. Predsednik Ukrajine je 28. februarja 2022, uresničujoč pravico Ukrajine, da odloča o lastni usodi, predložil prošnjo Ukrajine za članstvo v Evropski uniji. OR poziva Svet in Komisijo, naj dodatno okrepita vezi in poglobita partnerstvo za podporo Ukrajini pri uresničevanju njene evropske poti v skladu z ustreznimi določbami Pogodb; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja dejstvo, da je bilo na vrhu EU-Zahodni Balkan oktobra 2021 na Brdu potrjeno, da je proces širitve na Zahodnem Balkanu v skupnem strateškem interesu in skupna strateška odločitev ter temelji na verodostojnih reformah partnerjev, pravičnem in strogem pogojevanju ter načelu lastnih zaslug; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je seznanjen z uradnima prošnjama Gruzije in Moldavije za članstvo v EU ter poziva Svet in Komisijo, naj ju podpreta pri njunih prizadevanjih za pridružitev, ko bosta izpolnili merila za širitev; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da podpira pridružitev vseh držav Zahodnega Balkana ter Ukrajine, Moldavije in Gruzije Evropski uniji, če bodo izpolnile vsa merila za članstvo; poudarja, da jim je treba pošiljati pozitivne signale, da bi spodbudili njihovo sodelovanje v procesu pristopa k EU, ki je žal dolgotrajen; poudarja, da bi pomanjkanje resnične in zaupanja vredne perspektive EU vodilo do nezadovoljstva v partnerskih državah in do tveganja, da bi se povečal vpliv tretjih držav v regiji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno poudarja, da reforme javne uprave v državah Zahodnega Balkana ni mogoče izvesti brez dobrega upravljanja na lokalni ravni, in poziva Komisijo, naj v svojo reformo javne uprave vključi podporne ukrepe in instrumente ter podrobnejše kazalnike uspešnosti glede sodelovanja lokalnih in regionalnih oblasti v celotnem procesu reform; |
| --- | --- |

6.

| 7. | želi spomniti, da se 70 odstotkov pravnega reda EU izvaja na poddržavni ravni; spodbuja k preučitvi in uporabi primerov dobre prakse pri sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter njihovem vključevanju v zadeve, povezane s širitvijo, saj so strateške partnerice v procesu in ključne akterke pri zagotavljanju uspešnosti širitve za državljane; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj kar najbolje izkoristi instrument TAIEX in tesno medinstitucionalno sodelovanje, da bi pomagala pri institucionalnem razvoju in krepitvi zmogljivosti na lokalni ravni v državah širitve; pozdravlja razširitev tega instrumenta na lokalne oblasti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja, da je bila splošna uravnoteženost reform v vseh državah Zahodnega Balkana pozitivna, kar omogoča nadaljnji napredek, in poziva vse zadevne države, naj pokažejo svojo zavezanost vrednotam in standardom EU; poudarja, da se od držav kandidatk in potencialnih držav kandidatk pričakuje, da bodo svoje politike do tretjih držav postopoma uskladile s politikami Evropske unije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva vse udeležene strani, naj konstruktivno sodelujejo, da bi se lahko nemudoma začela pristopna pogajanja z Albanijo in Severno Makedonijo, potem ko bo njuna pogajalska okvira odobril Svet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja, da je bila politična usmeritev ponovno potrjena v okrepljeni metodologiji širitve in so tako redno potekale politične medvladne konference, ki so bile priložnost za dialog na visoki ravni; |
| --- | --- |

11.

| 12. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da upočasnjevanje širitvenega procesa vodi do neželenega dogajanja v državah širitve, in sicer do izgube zaupanja državljanov, nadaljnjega izseljevanja in manjše pripravljenosti za najpomembnejše politične reforme ter dodatne izpostavljenosti vplivu tretjih strani, ki si nenehno prizadevajo za širjenje svojega vpliva v regiji Zahodnega Balkana, med drugimi Rusije in Kitajske; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja začetek veljavnosti uredbe o instrumentu za predpristopno pomoč (IPA III), ki zagotavlja sredstva za temeljne in trajnostne reforme v državah upravičenkah; poudarja, da je EU največja donatorka na Zahodnem Balkanu in je zato njegova najpomembnejša partnerica; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podpira izvajanje gospodarskega in naložbenega načrta Komisije za Zahodni Balkan, ki lahko pomembno prispeva k zelenemu prehodu, digitalizaciji, prometni in energetski infrastrukturi ter socialnemu in regionalnemu razvoju; v zvezi s tem opozarja na pomen krepitve pravne države, boja proti korupciji, preglednosti in dobrega upravljanja ter na izvedbo zelenega dogovora za Zahodni Balkan v celoti; opozarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti pri tem pomembno vlogo, zato bi jih bilo treba vključiti v fazo izvajanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z lokalnimi oblastmi v državah upravičenkah kar najbolje izkoristi sredstva iz instrumentov IPA III in IPARD; ponovno poudarja koristi pristopa LEADER, saj razvoj podeželja veliko prispeva h gospodarskemu razvoju in trdnim demografskim strukturam; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva k tesnemu sodelovanju med lokalnimi in regionalnimi oblastmi, civilno družbo in strokovnimi odbori za zaščito narave in biotske raznovrstnosti na Zahodnem Balkanu, da bi termoelektrarne na premog postopoma nadomestili z obnovljivimi viri energije, pri čemer bi bilo treba upoštevati stališča lokalnih skupnosti, ki podpirajo boj proti podnebnim spremembam ter zeleni in pravični prehod v regiji; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja, da je s 1. julijem 2021 na Zahodnem Balkanu začel veljati režim „gostovanje kot doma“; poudarja, da bi bilo treba nadaljevati pogajanja, da bi zmanjšali tudi stroške gostovanja med EU in Zahodnim Balkanom; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da agende za gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest na Zahodnem Balkanu ni mogoče v celoti uresničiti brez izkoriščanja potenciala lokalnega gospodarskega razvoja in izboljšanja poslovnega ozračja v lokalnih skupnostih; podpira pobude za sodelovanje v bolj strukturiranih dialogih z občinami in mrežami občin v regijah z rednimi posvetovanji tudi po dnevu širitve in razpravami v ustreznih delovnih skupinah; v zvezi s tem poudarja pomen fizičnih srečanj, da se raziščejo vsi potenciali in opre na neposredne stike za skupne projekte; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja celovito podporo EU vladam Zahodnega Balkana pri reševanju izzivov, ki jih prinaša pandemija COVID-19, in učinkovitem odzivanju na nujne zdravstvene in socialno-ekonomske potrebe; ker imajo lokalne in regionalne oblasti osrednjo vlogo pri obvladovanju pandemije, poziva države širitve in Komisijo, naj jih vključijo v učinkovito usklajevanje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da so v boju proti negativnim demografskim težnjam v večini držav širitve pomembna sredstva EU in da je treba pri njihovem dodeljevanju upoštevati socialne izzive; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je potrebno učinkovitejše komuniciranje, tudi na lokalni ravni, da bi poudarili koristi, ki jih prinaša povezovanje EU, in se borili proti dezinformacijam; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja pomen gospodarskega in naložbenega načrta ter sredstev iz instrumenta IPA za podporo sektorjem, pomembnim za lokalno raven, kot je turizem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ponovno poudarja, da sta vladavina prava in delovanje demokratičnih institucij podlaga za delovanje držav članic Evropske unije, o čemer se ni mogoče pogajati, in glavni področji, na katerih EU ocenjuje napredek držav kandidatk na poti k članstvu; izraža zaskrbljenost zaradi omejenega napredka in številnih izzivov na tem področju, še vedno prisotnih elementov „ujetja“ države, nezadostnih rezultatov v boju proti organiziranemu kriminalu in korupciji, omejenega napredka na področju reforme sodstva in poročil o grozodejstvih zoper nekatere medijske hiše v nekaterih državah širitve; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da je okolje, ki omogoča razvoj in delovanje neodvisnih medijev ter aktivne in močne civilne družbe, osnovni pogoj za trajnost in nepovratnost kompleksnih reform, ki se sprejemajo v okviru pristopanja k EU, in temelj za razvoj lokalne demokracije; poziva k okrepljenemu spremljanju demokratičnih procesov in svobode medijev, tudi v povezavi s pandemijo COVID-19; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti zaradi svoje bližine državljanom poglavitno vlogo pri spodbujanju in spoštovanju evropskih vrednot, zaščiti temeljnih pravic ter varstvu vseh manjšin in da so lahko pomembne partnerice in voditeljice, ko gre za boj proti rasizmu in sovražnemu govoru, odpravo diskriminacije, spodbujanje enakosti spolov, zaščito ranljivih skupin in manjšin ter krepitev socialne kohezije. Pri tem je izredno pomembno varstvo pravic narodnih manjšin; |
| --- | --- |

25.

| 26. | je prepričan, da imajo lahko ravno lokalne in regionalne oblasti zaradi svoje posebne vloge oblikovalcev lokalnih politik in ponudnikov javnih storitev večjo vlogo pri odpravljanju nekaterih pomanjkljivosti na področju pravne države in temeljnih pravic, pa tudi pri krepitvi preglednega in odgovornega upravljanja lokalnih politik in izboljšanju varstva pravic ranljivih skupin; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo, naj vse bolj spodbuja izmenjavo primerov dobre prakse med lokalnimi in regionalnimi oblastmi o načinih za večje vključevanje državljanov v pripravo lokalnih proračunov in politik z ukrepi, kot je participativna priprava proračuna, in v zvezi s tem daje vso podporo; |
| --- | --- |

27.

Ugotovitve za posamezne države

| 28. | v celoti podpira čimprejšnji začetek pristopnih pogajanj s Severno Makedonijo in Albanijo, potem ko bo njuna pogajalska okvira odobril Svet, da bi pokazali politično podporo širitvenemu procesu, obnovili njegovo verodostojnost in ponovno potrdili namero o polnopravnem članstvu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opozarja, da je napredek v dialogu med Beogradom in Prištino, ki ga podpira EU, obvezen pogoj za pristop; poziva udeležene strani, naj hitro napredujejo v procesu normalizacije odnosov, izvajajo pretekle sporazume in si nadalje prizadevajo za oblikovanje pravno zavezujočega celovitega sporazuma; |
| --- | --- |

29.

SRBIJA

| 30. | je seznanjen z dosedanjim splošnim napredkom v pristopnih pogajanjih s Srbijo in poziva k pospešitvi in poglobitvi reform na področju pravne države in temeljnih pravic (vključno z neodvisnostjo sodstva), boja proti korupciji, svobode medijev, obravnave vojnih zločinov v državi in boja proti organiziranemu kriminalu ter nadalje poziva k napredku pri normalizaciji odnosov v dialogu med Beogradom in Prištino, kot je določeno v pogajalskem okviru, ki bo merilo za splošno hitrost pristopnih pogajanj; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja odprtje četrtega pristopnega sklopa, ki daje nov zagon vključevanju vseh držav širitve, krepi verodostojnost pristopnega procesa in udejanja okrepljeno metodologijo; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja napredek, dosežen pri ustavni reformi, ki krepi neodvisnost sodstva, in poziva Srbijo, naj sprejme vse zakone in predpise, ki so potrebni za izvedbo reform v praksi; poziva Komisijo, naj spremlja potekajoče reforme in o njih podrobno poroča v svojem naslednjem poročilu o državi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva srbske oblasti na vseh ravneh upravljanja, naj se odločno zavežejo vrednotam EU in jih spodbujajo ter nedvoumno komunicirajo v zvezi s prizadevanji države za pristop k EU in odnosi z EU, ki je njena glavna politična in gospodarska partnerica; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pričakuje, da bo Srbija še naprej predana reformam, kar bi lahko kmalu privedlo do odprtja novih poglavij; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Srbijo, naj odločneje ukrepa, da bi izboljšala okolje za svobodo izražanja in delo neodvisnih medijev ter dosegla napredek v boju proti korupciji; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pozdravlja zavezo Srbije, da bo dejavno spodbujala regionalno sodelovanje, in jo spodbuja, naj si še naprej prizadeva za krepitev dobrih sosedskih odnosov in čezmejnega sodelovanja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja odločitev Srbije, da podpre resolucijo generalne skupščine OZN o kršitvi ozemeljske celovitosti Ukrajine v odziv na neupravičeno in neizzvano rusko vojaško agresijo; poziva Srbijo, naj se v celoti uskladi s skupno zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, vključno z vsemi nizi sankcij proti Belorusiji in Ruski federaciji, in tako ponovno izrazi svojo podporo načelom in vrednotam Evropske unije ter svojo zavezanost sodelovanju z evropskimi partnerji za dosego miru; |
| --- | --- |

37.

ČRNA GORA

| 38. | z zaskrbljenostjo opaža polarizacijo med političnimi stranmi, ki je otežila napredek v pogajanjih; poziva novo vlado in politične stranke, naj pospešijo reforme, ki so potrebne za zaprtje poglavij, zlasti na področju pravne države; |
| --- | --- |

38.

| 39. | spodbuja Črno goro, naj ohrani, in če je mogoče, celo preseže svojo prejšnjo raven napredka v pristopnih pogajanjih ter se zlasti osredotoči na izpolnjevanje vmesnih meril v poglavjih 23 in 24, kar bo ključnega pomena za napredek v splošnih pogajanjih in začasno zaprtje vseh nadaljnjih poglavij; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da se je treba boriti proti korupciji in političnemu vplivu v javnih institucijah v mejah pravne države ter pod pogoji preglednosti in odgovornosti, da bi depolitizirali javno upravo na vseh ravneh upravljanja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | priznava zavzeta prizadevanja in pohvalne rezultate, ki jih je Črna gora dosegla na področju vse učinkovitejših policijskih in tožilskih ukrepov proti organiziranemu kriminalu; vseeno poziva Črno goro, naj nemudoma odpravi pomanjkljivosti v svojem kazenskopravnem sistemu, med drugim v zvezi z načinom sodne obravnave zadev, povezanih z organiziranim kriminalom; |
| --- | --- |

41.

| 42. | spodbuja Komisijo, naj Črno goro pozove k večjim prizadevanjem za zagotovitev preglednega in vključujočega oblikovanja politik, vključno z okrepljenim osrednjim nadzorom kakovosti javnih posvetovanj z deležniki; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisijo, naj bo še naprej pozorna na zahteve po preglednosti javnih financ, tudi zaradi zunanje finančne ranljivosti Črne gore; |
| --- | --- |

43.

ALBANIJA

| 44. | pozdravlja, da se Albanija kljub izzivu odpravljanja negativnih socialnih in gospodarskih posledic pandemije še naprej osredotoča na reforme, ki so potrebne za njeno približevanje EU. Glede na uspeh, ki ga je dosegla, bi se morala pristopna pogajanja, potem ko bo pogajalski okvir odobril Svet, začeti brez nadaljnjega odlašanja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja, da so bile 25. aprila 2021 uspešno izvedene dobro organizirane splošne volitve, ki so temeljile na volilni reformi v skladu s priporočili OVSE/ODIHR; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja 100-odstotno stopnjo usklajenosti s skupno zunanjo in varnostno politiko, ki je jasen znak zavezanosti države na njeni poti k EU. Albanija je nadaljevala konstruktiven dialog s sosednjimi državami in še naprej sodelovala pri številnih pobudah za regionalno sodelovanje, pri čemer je med drugim uspešno predsedovala OVSE v letu 2020; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da izvajanje celovite pravosodne reforme kaže prve rezultate na ustavnem in vrhovnem sodišču; pozdravlja razširitev mandata institucij za preverjanje; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pozdravlja napredek pri krepitvi boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu, vključno s krepitvijo sodelovanja z državami članicami EU in Europolom; vendar opozarja na nujnost boja proti mrežam za trgovanje s prepovedanimi drogami; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Albanijo, naj nadaljuje in utrdi svojo teritorialno upravno reformo v okviru širšega programa, namenjenega spodbujanju decentralizacije, krepitvi lokalne fiskalne avtonomije in povečanju zmogljivosti občin; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Albanijo, naj v skladu z evropskimi standardi in ob sodelovanju vseh ustreznih deležnikov hitro sprejme in začne izvajati podzakonske akte o pravicah manjšin, zlasti o samoopredelitvi in uporabi manjšinskih jezikov, ki so v pripravi, ter poveča zmogljivosti državnega odbora za narodne manjšine; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva k nadaljnji krepitvi vloge albanskega posvetovalnega sveta za lokalno in državno upravo, ki je dober primer institucionalizacije vloge lokalnih oblasti pri oblikovanju javne politike; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pozdravlja sprejetje zakona o popisu prebivalstva in z zadovoljstvom pričakuje prihodnji popis, ki naj bi bil izveden nemoteno ob popolni preglednosti in sodelovanju vseh ustreznih deležnikov ter v skladu z mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

52.

| 53. | priporoča ustanovitev skupnega posvetovalnega odbora z Albanijo; zato priporoča, da albanska vlada vloži prošnjo v ta namen, stabilizacijsko-pridružitveni svet pa sprejme ustrezno izjavo; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Albanijo, naj si še naprej prizadeva za izvedbo celovite zemljiške reforme in konsolidira lastninske pravice, in sicer na pregleden način ob posvetovanju z vsemi ustreznimi deležniki, pri čemer naj bodo obravnavani primeri ponarejanja dokumentov in naj bo dosežen hiter napredek pri postopku prijav in odškodnin; |
| --- | --- |

54.

SEVERNA MAKEDONIJA

| 55. | pozdravlja, da je splošna uravnoteženost reform pri pripravah Severne Makedonije na pristop k EU na splošno pozitivna in omogoča nadaljnji napredek. Glede na uspeh, ki ga je dosegla, bi se morala pristopna pogajanja, potem ko bo Svet sprejel pogajalski okvir, začeti brez nadaljnjega odlašanja, saj pomanjkanje napredka spodkopava verodostojnost celotne politike širitve; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pozdravlja, da so parlamentarne opozicijske stranke stalno vključene v parlamentarno delo in so v nekaterih primerih pripomogle k sprejetju bistvene reformne zakonodaje, povezane z EU; poziva Severno Makedonijo, naj okrepi svoja prizadevanja za okrepitev vloge parlamenta kot foruma za konstruktiven politični dialog, zlasti o programu reform EU; |
| --- | --- |

56.

| 57. | izraža zaskrbljenost, ker Svet pri odločanju o širitvi Severno Makedonijo in Albanijo obravnava skupaj, kar je nepošteno in ne odraža hotenja EU, da se razvoj držav pristopnic ocenjuje posamično; poziva zadevne strani, naj dosežejo dogovor, ki bo omogočil začetek pogajanj; odločno podpira čimprejšnjo organizacijo prvih medvladnih konferenc z obema kandidatkama; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva k okrepitvi upravnih in tehničnih zmogljivosti operativnih struktur, pristojnih za upravljanje sredstev EU, tako na centralni kot na lokalni ravni, zlasti na področju prometa, energije in zelenega prehoda; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pozdravlja prizadevanja na področju regionalnega sodelovanja, zaradi katerih je Severna Makedonija lahko ohranila dobre odnose s sosednjimi državami in ostala dejavna pri regionalnih pobudah; opozarja na pomen doseganja oprijemljivih rezultatov in izvajanja Prespanskega sporazuma z Grčijo v dobri veri v okviru širitvenega procesa; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pozdravlja 96-odstotno stopnjo usklajenosti Severne Makedonije s skupno zunanjo in varnostno politiko ter njeno dejavno sodelovanje v misijah EU za krizno upravljanje; |
| --- | --- |

60.

BOSNA IN HERCEGOVINA

| 61. | izraža zaskrbljenost zaradi omejenega napredka Bosne in Hercegovine pri najpomembnejših reformah, ki so potrebne za pridobitev statusa države kandidatke; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ponovno potrjuje, da je Bosna in Hercegovina slabo pripravljena na izpolnjevanje obveznosti članstva v EU, zato mora znatno pospešiti proces sprejemanja pravnega reda EU; opozarja, da nacionalni program za prenos pravnega reda EU še ni bil sprejet; |
| --- | --- |

62.

| 63. | je zelo zaskrbljen zaradi pobud Republike srbske, da bi se umaknila iz bosanskih oboroženih sil, sodstva in davčnega sistema, kar bi lahko privedlo do novega konflikta v regiji; izraža močno podporo ozemeljski celovitosti države; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva Bosno in Hercegovino, naj izvaja sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice in ustavnega sodišča Bosne in Hercegovine ter spremeni zakon o volitvah, da bodo lahko vsi trije konstitutivni narodi zakonito zastopani v organih oblasti in vsi državljani izvoljeni v vse organe; |
| --- | --- |

64.

KOSOVO

| 65. | poziva države članice, naj se v skladu s priporočili Komisije in pozitivnimi priporočili Evropskega parlamenta, ki jih OR odločno podpira, omogoči liberalizacija vizumskega režima; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poudarja, da je treba doseči celovit pravno zavezujoč sporazum o normalizaciji odnosov med Srbijo in Kosovom za napredek obeh na njuni evropski poti; poziva Komisijo, naj še naprej išče rešitve v zvezi z ustanovitvijo združenja občin z večinskim srbskim prebivalstvom na Kosovu; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pozdravlja, da sta bila avgusta 2021 sprejeta strategija in akcijski načrt za pravno državo, v katerih so opredeljeni glavni izzivi za krepitev pravne države; |
| --- | --- |

67.

| 68. | opozarja na pomen zakonodajnih reform za jasno delitev pristojnosti in razdelitev finančnih sredstev med osrednjo in lokalno oblastjo; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ponovno odločno izraža pričakovanje, da se bodo spoštovali in brez odlašanja izvajali vsi dosedanji sporazumi. Obe strani bi se morali izogibati tudi ukrepom, ki spodkopavajo stabilnost, in retoriki, ki ne spodbuja dialoga; |
| --- | --- |

69.

TURČIJA

| 70. | z obžalovanjem opaža stalno in resno demokratično nazadovanje Turčije na temeljnih področjih evropskega pravnega reda ter znatno poslabšanje na področju spodbujanja in uveljavljanja človekovih pravic, pravne države in temeljnih svoboščin, ki so temeljne vrednote Evropske unije; poudarja, da nov akcijski načrt za človekove pravice, ki je sicer načeloma dobrodošla pobuda, ne vsebuje konkretnih ukrepov za odpravo najhujših težav na tem področju in da so potrebni učinkoviti napori v tej smeri; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ponovno odločno izraža pričakovanje, da se bodo spoštovali in brez odlašanja izvajali vsi dosedanji sporazumi; poziva Turčijo, naj se vzdrži ponovnih provokacij in enostranskih dejanj, ki kršijo mednarodno pravo, ter naj se izogiba dejanjem, ki spodkopavajo stabilnost, in retoriki, ki ne spodbuja dialoga; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ponovno izraža zaskrbljenost zaradi splošne oslabitve učinkovitega nadzora in ravnotežja v političnem sistemu in obsoja nadaljevanje prakse prisilnega odstavljanja izvoljenih županov in njihove zamenjave z uradniki, ki jih imenuje vlada, ter aretacije drugih lokalnih predstavnikov; poziva Turčijo, naj se v skladu z Evropsko listino lokalne samouprave in priporočili Beneške komisije vzdrži ukrepov, ki onemogočajo delovanje lokalne demokracije in so škodljivi za splošno demokratično ozračje tako na lokalni kot regionalni ravni. Prav tako bi morala Turčija okrepiti sodelovanje s Svetom Evrope ter njegovimi ustreznimi organi in ustanovami, obravnavati njihova ključna priporočila, v celoti izvajati Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in druge mednarodne instrumente s področja človekovih pravic, h katerim je pristopila, ter izvršiti vse sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice v skladu s členom 46 navedene konvencije; poziva Turčijo, naj ponovno pristopi h Konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima; |
| --- | --- |

72.

| 73. | priznava velika prizadevanja Turčije na področju migracij, saj gosti in skrbi za več kot 4 milijone oseb; poziva Turčijo, naj zagotovi celovito in nediskriminatorno izvajanje izjave EU in Turčije iz leta 2016, tudi v odnosu do Republike Ciper in vključno z njeno obveznostjo sprejetja vseh potrebnih ukrepov za preprečevanje novih morskih ali kopenskih poti za nezakonite migracije iz njenega ozemlja v EU, ter jo nadalje poziva, naj sodeluje s sosednjimi državami; poziva tudi k celovitemu in dejanskemu izvajanju sporazuma med EU in Turčijo o ponovnem sprejemu v odnosu do vseh držav članic; sodelovanje na področju prava in notranjih zadev z vsemi državami članicami EU je še naprej bistvenega pomena; opozarja, da ne bo dopuščal nikakršnih poskusov tretjih držav, da bi migrante izkoriščale v politične namene; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva k polnemu spoštovanju suverenosti vseh držav članic EU; obsoja enostranske ukrepe Turčije v Varoši in ostaja zavezan celoviti rešitvi ciprskega vprašanja v okviru OZN in v skladu z ustreznimi resolucijami Varnostnega sveta OZN; poziva Turčijo, naj doseže nadaljnji napredek pri normalizaciji odnosov z Republiko Ciper; |
| --- | --- |

74.

| 75. | je seznanjen z ratifikacijo Pariškega sporazuma v turškem parlamentu; poudarja pomen vključevanja lokalnih oblasti v razvoj politik na tem področju; pozdravlja zmanjšanje napetosti v vzhodnem Sredozemlju po tem, ko je Turčija prekinila nezakonite dejavnosti vrtanja ogljikovodikov v pomorskih conah Cipra, in poudarja, da mora to tako ostati; poziva Turčijo, naj spoštuje suverenost vseh držav članic EU, zlasti Grčije in Cipra, nad njihovim teritorialnim morjem in zračnim prostorom; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ugotavlja, da je bil dosežen določen napredek pri pospeševanju črpanja sredstev iz instrumenta IPA II in pri odpravljanju nekaterih strukturnih pomanjkljivosti, zlasti na področju virov, kmetijstva in kohezije (peti pristopni sklop); |
| --- | --- |

76.

| 77. | ponovno potrjuje, da je v strateškem interesu EU, da razvije sodelovanje in vzajemno koristne odnose s Turčijo, ter poudarja, da je pomembno ohraniti odprte komunikacijske kanale, da se z dialogom in v skladu s pravom EU in z mednarodnim pravom odpravijo nesoglasja in popustijo napetosti; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva Turčijo, naj izpolni svoje obveznosti iz pogajalskega okvira, vključno s celovitim in nediskriminatornim izvajanjem dodatnega protokola k pridružitvenemu sporazumu v odnosu do vseh držav članic; ponovno poudarja, da je priznanje vseh držav članic bistvenega pomena; ponavlja poziv EU Turčiji, naj se postopno uskladi s skupno zunanjo in varnostno politiko EU ter si prednostno prizadeva, da bi obrnila vse bolj negativni trend, pri čemer opozarja na svoje stališče glede pristopa držav članic k mednarodnim organizacijam; z obžalovanjem ugotavlja, da se Turčija vse bolj oddaljuje od Evropske unije, in opozarja na prejšnje sklepe Sveta, v katerih je ugotovljeno, da so se pristopna pogajanja s Turčijo zato dejansko ustavila in da ni mogoče predvideti odpiranja ali zapiranja nadaljnjih poglavij; |
| --- | --- |

78.

Vloga lokalnih in regionalnih oblasti v procesu širitve

| 79. | poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti pomembno vlogo v procesu zakonodajnega prilagajanja EU in nazadnje pri uporabi predpisov EU ter da je treba okrepiti sodelovanje med centralno in lokalno ravnjo v procesu povezovanja, zlasti na področju pravne harmonizacije, gospodarskega in naložbenega razvoja, reforme javne uprave, vključno z razvojem lokalnih javnih storitev, kmetijstva in prehranske varnosti, podnebne politike in zelenega prehoda, javnih naročil in socialne politike; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pozdravlja začetek izvajanja gospodarskega in naložbenega načrta za Zahodni Balkan kot ključnega orodja za podporo gospodarskemu okrevanju in razvoju teh držav; opozarja, da načrt, ki ga je predstavila Komisija, predstavlja tretjino BDP Zahodnega Balkana, kar krepi vodilno vlogo EU kot donatorke; poudarja pomen pravočasnega in ustreznega vključevanja lokalnih in regionalnih oblasti v izvajanje; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pozdravlja začetek veljavnosti uredbe o instrumentu IPA III, ki zagotavlja 9 milijard EUR od skupnih naložb gospodarskega in naložbenega načrta, ki znašajo 30 milijard EUR; pozdravlja, da je v uredbi o instrumentu IPA in s tem povezanem postopku načrtovanja priznan pomen lokalne razsežnosti in medosebnih stikov; poziva Komisijo, naj dodatno preuči, kako olajšati sodelovanje na centralni in lokalni ravni ter čezmejno sodelovanje na lokalni ravni, tudi med državami članicami in državami upravičenkami, da bi kar najbolje izkoristili razpoložljiva sredstva; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poudarja pomen politične pluralnosti v demokratičnih sistemih; poudarja, da so pomanjkanje političnega pluralizma, zatiranje svobode govora in zastraševanje izvoljenih funkcionarjev iz opozicijskih strank na lokalni ravni v nekaterih državah širitve največji izziv za tamkajšnjo lokalno demokracijo in ovirajo njihovo pot k članstvu v EU; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poziva Komisijo, naj razvije praktične podporne instrumente za učinkovito krepitev zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti na Zahodnem Balkanu, med drugim s posebnimi tematskimi podpornimi programi in projekti regionalne tehnične pomoči ter stalnimi izmenjavami, mentorstvi in mreženjem; poziva jo tudi, naj takšne pobude navede v letnih poročilih; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pozdravlja vzpostavljanje mreže kontaktnih točk za vključevanje v EU, kar pomagajo usklajevati delegacije EU v državah širitve; v zvezi s tem spodbuja izmenjavo primerov dobre prakse in pridobljenih izkušenj; |
| --- | --- |

84.

| 85. | lokalne in regionalne oblasti so ključne za uspešen proces vključevanja, zato sta reforma lokalne javne uprave in krepitev zmogljivosti bistveni v vseh državah širitve; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj preuči in, če je mogoče, razširi pobudo za podporo za izboljšanje upravljanja in vodenja (SIGMA) na poddržavne ravni upravljanja v državah širitve; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poziva Komisijo, naj izboljša kazalnike za merjenje napredka pri reformah javne uprave, tako da vključi lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pozdravlja dosedanjo podporo Komisije krepitvi sodelovanja med mladimi v državah Zahodnega Balkana, ki je zelo pomembno za ohranjanje in nadaljnji razvoj dobrih sosedskih odnosov, vključno s podporo pobudam, kot je regionalni urad za sodelovanje mladih; pozdravlja tudi, da sredstva instrumenta IPA še naprej prednostno prispevajo k sodelovanju mladih; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poudarja, da bi bilo treba pri večjih infrastrukturnih naložbah, predvidenih v gospodarskem in naložbenem načrtu na področju prometne, energetske, zelene in digitalne infrastrukture, poleg jedrnih omrežij vedno upoštevati tudi regionalno in lokalno povezljivost, da bi od teh naložb imeli koristi ljudje v lokalnih skupnostih. |
| --- | --- |

88.

V Bruslju, 29. junija 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  To poimenovanje ne posega v stališča glede statusa ter je v skladu z resolucijo Varnostnega sveta OZN št. 1244/1999 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

1

---

| 30.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 375/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 375/34

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Zeleni prehod – iskanje ravnovesja med družbeno sprejemljivostjo in okoljskimi zahtevami z vidika mest in regij za oblikovanje odpornih skupnosti

(2022/C 375/06)

| Poročevalka: | Hanna ZDANOWSKA (PL/EPP), županja, Łódź |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | zaprosilo predsedstva Sveta |

Poročevalka:

Hanna ZDANOWSKA (PL/EPP), županja, Łódź

Referenčni dokument:

zaprosilo predsedstva Sveta

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Splošne ugotovitve

| 1. | pozdravlja zeleni prehod kot eno od ključnih prednostnih nalog francoskega predsedstva, saj prilagajanje podnebnim spremembam in blaženje njihovih posledic, obnavljanje in zaščita biotske raznovrstnosti, zagotavljanje teritorialne odpornosti na naravne nesreče ter spodbujanje zdravega okolja in boljše kakovosti življenja prispevajo k razvoju odpornejše Evrope in doseganju ciljev evropskega zelenega dogovora ter Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja sporočilo o novi strategiji EU za prilagajanje podnebnim spremembam (1) in posebno poročilo Medvladnega odbora za podnebne spremembe (IPCC) (2) ter poudarja, da okoljski prehod ne bo možen brez vključevanja lokalnih in regionalnih oblasti, državljanov, podjetij, inovacijskih središč in univerz; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da mora biti zeleni prehod v jedru vseh političnih odločitev, pri čemer je treba oblikovati nov, sistemski in celostni pristop k pripravi in izvajanju prihodnjih politik ter programov. Poudarja, da mora biti prehod olajšan z digitalno preobrazbo, ki bo zajemala uvajanje in spodbujanje sodobnih digitalnih orodij z visokimi trajnostnimi standardi, med njimi močnimi demokratičnimi in tehnološkimi zaščitnimi ukrepi, ter naložbe vanje, kar so ključni dejavniki prehoda. V zvezi s tem je treba podpreti tudi manj razvite podeželske regije pri njihovem dohitevanju, da bi premostili vrzel med različnimi območji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da sta temelj za krepitev odpornosti lokalna in regionalna raven, na katerih je treba povečati občutek skupnosti in odgovornosti javne uprave, lokalnih in regionalnih organov, prebivalcev in gospodarskih akterjev – tj. vseh, ki so del lokalnega in regionalnega okolja. V ta namen pa je potrebna ustrezna in obsežna institucionalna ter finančna podpora; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zaradi podnebne krize, krize biotske raznovrstnosti in vojne v Ukrajini poziva k znatni okrepitvi celotnega področja zdravja in nege. Pri tem bi bilo treba zdravje obravnavati kot glavni razlog in prednostno nalogo zelenega prehoda ter krepiti sinergije med podnebno in zdravstveno politiko v skladu s priporočili iz 8. okoljskega akcijskega programa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da je odporna družba sposobna vzdržati in absorbirati posledice podnebnih groženj in drugih motenj ter okrevati po njih. Zato je pomembno blažiti negativne posledice, vendar tudi ustvariti pogoje, v katerih lahko uspevajo tako družba kot okolje in gospodarstvo. V ta namen je treba uvesti vrsto rešitev, ki bodo spodbudile ukrepanje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je odporne skupnosti mogoče oblikovati tudi z odpornim političnim sistemom, osredotočenim na enakost, solidarnost, socialno pravičnost in enakost spolov, z vključevanjem otrok in mladine ter z zagotavljanjem, da nihče ni zapostavljen, zlasti ne ranljive skupine. Prav tako naj se upošteva teritorialna raznolikost območij, na primer podeželja, obmorskih, gorskih in otoških regij, arhipelagov ali najbolj oddaljenih regij; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da morajo politične strategije, ki spodbujajo zelene proizvodne metode in tehnologije, hkrati krepiti konkurenčnost lokalnih MSP ter omogočati ustvarjanje in razvijanje zelenih delovnih mest ter izpopolnjevanje delavcev; |
| --- | --- |

8.

| 9. | glede na visoke cene energije in vojno v Ukrajini ponavlja svoj poziv k popolni prepovedi uvoza ruskega plina, nafte in premoga v Evropo. Lokalne in regionalne oblasti spodbuja, naj začnejo pripravljati načrte za izredne razmere, da bi se pripravile na posledice takšnih sankcij. Meni, da lahko načrt REPowerEU pospeši energetski prehod in zmanjša splošno odvisnost EU od uvoza energije in surovin, s tem pa zmanjša tudi politična, gospodarska in varnostna tveganja, povezana z odvisnostjo. Kljub temu globoko obžaluje, da vloga, ki jo imajo mesta in regije tako pri premagovanju sedanje energetske krize kot iskanju dolgoročnih rešitev, ni jasno navedena; |
| --- | --- |

9.

Izbira prave kombinacije politik za odpornost sistemov

| 10. | podpira opredelitev Evrope, odporne proti podnebnim spremembam, v skladu z nalogami programa Obzorje Evropa, pri čemer je treba odpornost okoljskih, družbenih in gospodarskih sistemov povezati s prizadevanji za dolgoročni trajnostni razvoj, vključno z enakostjo, socialno pravičnostjo in enakostjo spolov. Pomembni so vključevanje otrok in mladih, skrb za to, da nihče ni zapostavljen, ter krepitev odpornosti političnih sistemov za spodbujanje skupnih vrednot, solidarnosti in spoštovanja raznolikosti, doseženih z vključujočim socialnim prehodom; |
| --- | --- |

10.

| 11. | v skladu s sporočilom o novi strategiji za prilagajanje podnebnim spremembam poudarja, da se je treba čim prej sistemsko in preudarno odzvati na podnebne spremembe. Ugotavlja, da je odpornost kompleksen pojem, ki zahteva celostne, večsektorske in prožne rešitve, pripravljene v skladu s teritorialnim pristopom in temelječe na dokazih. Poudarja, da sta za oblikovanje odpornih sistemov potrebni ustrezna izbira prednostnih nalog ter sinergija med različnimi politikami, ki spodbujajo prehod na trajnostna območja, sposobna obvladovati krize in pretrese ter se hkrati pripravljati na zmanjšanje ali predvidevanje njihovih posledic; |
| --- | --- |

11.

| 12. | v zvezi s tem predlaga, naj naložbeni projekti vključujejo analizo podnebnih tveganj in izpostavljenosti podnebnim spremembam, scenariji stroškov in koristi pa naj se temu ustrezno prilagodijo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | izraža tudi zaskrbljenost zaradi pričakovanih nesimetričnih posledic energetske krize za mesta in regije EU, saj se njihove zmožnosti za odzivanje na motnje v dobavi energije in naraščajoče cene energije razlikujejo. Evropsko komisijo in države članice poziva, naj te razlike primerno upoštevajo pri načrtovanju in izvajanju ukrepov na tem področju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podpira predloge za pospešitev uvajanja energije iz lokalnih obnovljivih virov in povečanje energetske učinkovitosti, katerih cilji so zaščita energetske suverenosti in varnost Evrope ter boj proti energetski revščini, zlasti zaradi vojne v Ukrajini in njenih negativnih posledic za energijo v Evropi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podpira načrte in ukrepe za pravičen in vključujoč prehod premogovniških regij, da bi jim pomagali napredovati in premagati morebitne ovire ter jim v ta namen nudili zadostna sredstva, pa tudi za to, da bi oblikovali nov model njihovega razvoja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da so glavne ovire za hitro uvedbo nizkoogljičnih tehnologij pomanjkanje finančnih in človeških virov, sedanje politične strategije, predpisi in organizacijske strukture, ki še vedno temeljijo na fosilnih gorivih, pa tudi družbeno-kulturni dejavniki, kot so slaba družbena sprejemljivost, ki je predvsem posledica dejstva, da lahko prehod zlasti v premogovniških regijah povzroči izgube delovnih mest in odseljevanje. Zato meni, da bi morale inovacije izhajati iz specifičnih lokalnih kontekstov in neposredno vplivati na celotni sistem in skupnost, pa tudi, da je treba zavirati procese, ki zmanjšujejo družbeno sprejemljivost; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva k podpori za lažji razvoj rešitev na področju brez- in nizkoemisijske, aktivne in javne mobilnosti in prometa ter za dostop do njih; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ugotavlja, da so podnebne spremembe morda največja grožnja za globalno zdravje v 21. stoletju, zato poziva k večdisciplinarnemu in večsektorskemu sodelovanju ter sprejetju pristopa „eno zdravje“, ki bosta privedla do usklajenih ukrepov na vseh ravneh upravljanja v mednarodnih agencijah, nevladnih organizacijah in znanstvenih ustanovah, da se zaščiti narava ter obnovijo biotska raznovrstnost, habitati in ekosistemi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da so ukrepi za zmanjševanje tveganja nesreč, ki temeljijo na ekosistemskem pristopu, stroškovno učinkovito politično orodje, vendar niso v celoti izkoriščeni, zato bi bilo treba njihov potencial dodatno okrepiti na ravni EU (3); |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva k hitrejšemu prehodu na krožno gospodarstvo in opozarja za vlogo lokalnih in regionalnih oblasti v tem procesu. Poziva k spodbujanju novih poslovnih modelov ter krepitvi orodij, zlasti v okviru občinskih služb in njihovih mehanizmov t. i. razširjene odgovornosti potrošnika, javno-zasebnih partnerstev in z njimi povezanega spodbujanja trajnostnih modelov potrošnje in proizvodnje ter zelenih ali trajnostnih javnih naročil; |
| --- | --- |

20.

| 21. | se zavzema za inovativne rešitve upravljanja v javnem sektorju z uporabo zasnove živih laboratorijev. Poudarja, da je za razvoj odpornih skupnosti ključnega pomena, da se jih podpre pri iskanju učinkovitih načinov za obvladovanje izzivov, v ta namen pa je treba izkoristiti ustvarjalnost in inovativnost uporabnikov javnih storitev; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva, naj se v naložbenih postopkih upoštevajo rešitve, ki temeljijo na naravi. Ta pobuda, ki je del nove strategije EU za prilagajanje podnebnim spremembam, daje prednost tovrstnim rešitvam (4); |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja pobude (med drugimi Konvencijo županov in podnebni pakt), ki lokalne in regionalne oblasti spodbujajo k večjim ambicijam in ukrepom za prehod. Dejavnosti ambasadorjev teh pobud bi bilo treba okrepiti in izvajati tudi drugod, da se poveča ozaveščenost o podnebju na vseh ravneh lokalnega upravljanja in pospeši njihov prehod; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podpira smernice o državni pomoči za podnebje, energijo in okolje (CEEAG), ki bodo omogočile učinkovitejše doseganje ciljev evropskega zelenega dogovora, zlasti na področju obnove stavb, biotske raznovrstnosti, čiste mobilnosti, energije iz obnovljivih virov in učinkovite rabe virov, da se podpre prehod na krožno gospodarstvo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | se zavzema za vzpostavitev ustreznih pogojev za razvoj socialne ekonomije. V ta namen je ključnega pomena, da se s političnim in pravnim okvirom ustvari ustrezno okolje. Sem sodi okvir za obdavčitev, javna naročila in državno pomoč, ki ga je treba prilagoditi potrebam socialne ekonomije; |
| --- | --- |

25.

Lokalne in regionalne oblasti kot glavni akterji zelenega prehoda

| 26. | poziva k dobro delujočemu okviru upravljanja na več ravneh, od lokalne, mestne in regionalne do nacionalne, evropske in globalne. Korenite in trajne spremembe življenjskega stila, ki so neizogibne za oblikovanje pravične, trajnostne, nizkoogljične in odporne družbe, terjajo sodelovanje tako od spodaj navzgor kot od zgoraj navzdol; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti vodilni akterji zelenega prehoda, saj izvajajo 70 % celotne zakonodaje EU, 70 % ukrepov za blažitev podnebnih sprememb, 90 % strategij za prilagajanje podnebnim spremembam in 65 % ciljev trajnostnega razvoja. Poleg tega so odgovorne za tretjino javne porabe in dve tretjini javnih naložb. Te oblasti najbolje poznajo lokalne in regionalne izzive, zato bi morale imeti na voljo instrumente za iskanje sistemskih rešitev, ki najbolje ustrezajo lokalnim razmeram. Vendar to ne pomeni, da odgovornost leži le na njih; višje ravni upravljanja so jih dolžne podpreti pri vseh njihovih prizadevanjih; |
| --- | --- |

27.

| 28. | spodbuja k obsežnejšemu participativnemu upravljanju (razprave, proračuni ipd.) in upravljanju, pri katerem sodeluje več strani, saj to povečuje možnosti za optimalne zelene naložbe v manjših podeželskih mestih, mestih in regijah. Poudarja, da lokalne in regionalne oblasti podpirajo postopek odločanja v vseh fazah, aktivno pa podpirajo tudi politične strategije; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da je „globalno razmišljanje in lokalno delovanje“ edini način za doseganje ambicioznih podnebnih ciljev iz Pariškega sporazuma. V zvezi s tem poziva Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja, naj lokalne in regionalne oblasti kot verodostojne partnerice Konference pogodbenic na področju podnebnih ukrepov aktivno in resnično vključi v te dejavnosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | spodbuja lokalne in regionalne oblasti, naj organizirajo lokalne vrhe o podnebju, ki pozitivno vplivajo na vključevanje lokalnih in regionalnih skupnosti v reševanje vprašanj, povezanih s prilagajanjem na podnebne spremembe in energetskim prehodom, za OR pa so priložnost, da pripravi priporočila za letne konference ZN o podnebju; |
| --- | --- |

30.

Socialni vidik krepitve odpornosti

| 31. | poudarja, da je vključevanje lokalnih skupnosti v postopek odločanja ključno za vsakršen prehod. Poziva k večjim prizadevanjem za udejstvovanje, vključenost, skupne vrednote in solidarnost. V razvoj bolj odpornih skupnosti je treba vključiti vse akterje, pri čemer je bistvenega pomena tudi vključevanje mladih; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva k pripravi instrumentov, ki bi gospodinjstva spodbudili k sodelovanju v procesu prehoda, ter različnih oblik podpore, zlasti za najbolj ranljive skupine prebivalstva in najbolj ranljiva območja. V zvezi s tem podpira oblikovanje Socialnega sklada za podnebje in poziva k finančni podpori na podlagi sistema deljenega upravljanja, ob upoštevanju načel partnerstva in upravljanja na več ravneh; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva k okrepitvi položaja proizvajalcev-odjemalcev in potrošnikov v zelenem prehodu s predpisi, ki bi omejili „zeleno zavajanje“ (t. i. greenwashing) in spodbudili ozaveščeno izbiro; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva, naj se olajšajo in spodbudijo ustrezne pobude ter zmanjšajo ovire za ustanavljanje lokalnih skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, saj so te temeljni način za spodbujanje široke rabe obnovljivih virov energije in vzpostavitev decentraliziranega energetskega sistema, hkrati pa lokalni ravni zagotavljajo gospodarske in družbene koristi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | meni, da so v načrtu REPowerEU možnosti za prihranek energije premalo izkoriščene, ter poziva Komisijo in države članice, naj razmislijo o ukrepih, kot so kampanje za ozaveščanje javnosti in spodbujanje sprememb vedenja; |
| --- | --- |

35.

Izobraževanje in učenje o krepitvi odpornosti

| 36. | poudarja, da zeleni prehod ni možen brez baze znanja, ki se jo ustvarja z učenjem o podnebju na vseh ravneh izobraževanja ter z usposabljanjem in preusposabljanjem; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da bi moral podnebni pakt pospešiti uresničevanje zavez, ki so jih na lokalni ravni že podpisali lokalni akterji (MSP, šole, lokalne oblasti, univerze itd.), in ustvariti nove zaveze, da bo Evropa do leta 2050 prva podnebno nevtralna celina; |
| --- | --- |

37.

| 38. | podpira cilje, načela in smernice programa Obzorje Evropa ter poziva k strožjim zahtevam glede trajnosti projektov in k spremljanju njihovega učinka; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opozarja na pomen ukrepov za spodbujanje, razširjanje in financiranje že sprejetih in novih pobud, ki podpirajo izmenjavo znanja in dobre prakse med evropskimi, nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi mrežami ter oblike sodelovanja med mesti, kot so vzajemno učenje, študijski obiski, mentorstvo in usposabljanje med partnerji; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva lokalne in regionalne oblasti, naj si z vsemi močmi prizadevajo za spodbujanje vzajemnega in čezmejnega upravnega sodelovanja pri izvajanju projektov za prehod, vključno z medregionalnim, medobčinskim in čezmejnim sodelovanjem na območju celotne EU; |
| --- | --- |

40.

| 41. | predlaga, naj se v boju proti podnebnim spremembam na lokalni in regionalni ravni izkoristijo dobre prakse, ustvarjene s pobudami, kot so Konvencija županov, Under2Coalition, misije EU ipd. Cilj je zbrane podatke uporabiti za pripravo strategij za podnebje in izmenjati izkušnje o uspešnih metodah, inovativnih rešitvah in dragocenih predlogih, pridobljenih s tovrstnimi pobudami; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Evropsko komisijo, naj razmisli o vzpostavitvi posebnega instrumenta za tehnično pomoč in izmenjavo informacij med lokalnimi in regionalnimi oblastmi, ki se soočajo s podobnimi izzivi, povezanimi z zelenim prehodom in ustvarjanjem odpornih skupnosti, in naj zagotovi finančno podporo za izmenjavo dobre prakse v EU (študijski obiski); |
| --- | --- |

42.

| 43. | opozarja na pomen medgeneracijskega sodelovanja, vključevanja vidikov mladih in podpore v okviru programa mladi izvoljeni politiki. Se zavzema za oblikovanje inovacijskega sistema s projekti, programi in ukrepi, ki bodo namenjeni nadarjenim mladim in omogočali izkoristek potenciala mladih za zeleni prehod; |
| --- | --- |

43.

| 44. | se zavzema za vzpostavitev lokalnih/regionalnih vozlišč za podnebje, ki bi delovala kot informativne točke in bi lokalne skupnosti spodbujala k zelenemu prehodu. Takšna vozlišča lahko sprožijo pobude od spodaj navzgor in projekte, ki spodbujajo in podpirajo sodelovanje med zavzetimi, pa tudi skeptičnimi in nezainteresiranimi „uporabniki“ mest in regij; |
| --- | --- |

44.

Večja ozaveščenost javnosti in spremljanje sprememb

| 45. | poudarja, da je ozaveščenost javnosti o podnebnih spremembah, njihovih vzrokih in posledicah pogoj za učinkovito podnebno politiko. Z uporabo sodobnih tehnoloških orodij (daljinsko zaznavanje, prometna telematika, droni, informacijske in komunikacijske tehnologije) se lahko sprejete podnebne politike izvajajo veliko učinkoviteje; |
| --- | --- |

45.

| 46. | meni, da je družba, ki se zaveda groženj za podnebje, pri sprejemanju težkih in pogosto dragih ukrepov bolj solidarna. Aktualne in zanesljive informacije so podlaga za ukrepe in za njihovo sprejemanje v lokalnih in regionalnih skupnostih; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da je uspeh zelenega prehoda odvisen od sodelovanja mnogih lokalnih partnerjev. Pomembna sta razumljivo in stalno komuniciranje o procesu prehoda in dialog, zlasti o težavnih temah, kot sta omejevanje individualnega prevoza in postavitev obratov občinskih javnih služb, ki jih javnost težko sprejme; |
| --- | --- |

47.

Gospodarski akterji, ki krepijo odpornost

| 48. | poudarja, da bi morali podjetja in industrija podpirati prizadevanja za prilagajanje na podnebne spremembe, z uvedbo pravnih in finančnih instrumentov pa bi bilo treba preprečiti, da bi lokalno prebivalstvo internaliziralo stroške negativnih zunanjih učinkov podjetij; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva, naj se trajnostna proizvodnja spodbudi s pravnimi ureditvami, in sicer z razširjeno odgovornostjo proizvajalca za še večje število skupin proizvodov, pa tudi za posamezne faze njihovega življenjskega cikla; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja revizijo direktive o industrijskih emisijah, tako da bi ne le pomagala preprečevati in nadzirati onesnaževanje, temveč bi tudi spodbudila inovacije, nagrajevala pionirje in prispevala k enakim možnostim na trgu EU; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da je treba razvijati več čezmejnih projektov in infrastrukture na področju trajnostne energije, če naj bi v EU vzpostavili brezemisijski in popolnoma povezan energetski sistem. Nujno je, da se odpravijo sedanje ovire in okrepi čezmejno sodelovanje na področju nizkoemisijske energije in obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opozarja na nujnost, da se z regulativnim okvirom, primernim za pospešitev vala prenove in inovacij v gradbeništvu v duhu trajnostne gradnje, spodbudi notranji trg z gradbenimi izdelki; |
| --- | --- |

52.

Trajnostna potrošnja

| 53. | poudarja, da je treba razvijati več čezmejnih projektov in infrastrukture na področju trajnostne energije, če naj bi v EU vzpostavili brezemisijski in popolnoma povezan energetski sistem. Nujno je, da se odpravijo sedanje ovire in okrepi čezmejno sodelovanje na področju obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva k zakonodajnim spremembam za učinkovitejši boj proti razmetavanju s hrano, vključno s spodbujanjem razvoja trajnostnega živilskega sektorja (strategija od vil do vilic) in zmanjšanjem okoljskega vpliva predelave in maloprodaje hrane z ukrepanjem na področjih prometa, skladiščenja, pakiranja in preprečevanja razmetavanja s hrano. Poziva tudi k spodbujanju trajnostne porabe hrane; |
| --- | --- |

54.

| 55. | se zavzema za ukrepe Komisije, s katerimi bi podprla razvoj evropske socialne ekonomije, ki lahko resnično odpravi probleme, kot so razmetavanje s hrano in kratki življenjski cikli izdelkov, ter ustvari nova, okolju prijazna področja dejavnosti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opozarja, da so lokalne in regionalne oblasti glede na sedanje krize in izzive, povezane z njimi, prisiljene nenehno revidirati svoje cilje, opredeljevati tveganja in se dinamično odzivati na nove ovire za razvoj, zaradi česar je ukrepe za prehod težko neprekinjeno in obsežno izvajati; |
| --- | --- |

56.

Finančni vidik krepitve odpornosti

| 57. | izrecno poudarja, da se najpomembnejša sredstva (iz kohezijske politike EU, mehanizma za okrevanje in odpornost, Sklada za pravični prehod, sklada za modernizacijo ipd.), pa tudi tista, ki so neposredno namenjena lokalni in regionalni ravni (iz programa LIFE, Instrumenta za povezovanje Evrope ipd.) za podporo zelenega prehoda, načrtujejo na nacionalni ravni; obseg projektov lokalnih in regionalnih oblasti je tako odvisen od smernic osrednje vlade. Uvesti bi bilo treba postopke, ki bi zagotovili čim večje sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti, glede na njihove potrebe, pri načrtovanju in uporabi sredstev EU; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja, da bi bilo treba v okviru načrta REPowerEU, ki ga je predstavila Evropska komisija in obravnava povečanje prihrankov energije, diverzifikacijo oskrbe, pospešitev razvoja obnovljivih virov energije, zmanjšanje porabe fosilnih goriv in pametne naložbe, lokalnim in regionalnim oblastem zagotoviti finančno podporo za njegovo izvajanje ter v ta namen dodeliti obstoječa ali nova sredstva EU. Države članice poziva, naj neporabljena sredstva iz mehanizma za okrevanje in odpornost preusmerijo v podporo lokalnim načrtom za zanesljivo oskrbo z energijo in naložbam v obnovljive vire energije in učinkovito rabo energije; |
| --- | --- |

58.

| 59. | želi spomniti na pomen pogodbenih določb pri financiranju dejavnosti lokalnih in regionalnih oblasti, zlasti na področju varstva podnebja. Spremembe je treba uvajati glede na pogoje in možnosti lokalnih skupnosti, kar bo omogočilo, da se učinkovito izvedejo brez pretirane obremenitve prebivalcev. Zato poziva Evropsko komisijo, naj pregleda pravila financiranja občinskih služb, da bo mogoče uvesti boljše rešitve za financiranje najbolj perečih potreb na tem področju, saj ima to posledice z vidika vpliva na okolje; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva k poenostavitvi pravil o državni pomoči, vključno s podporo rešitvam za financiranje in vzdrževanje sistemov, ki so ključni za ravnanje z odpadki. Zlasti poziva k iskanju možnosti, da bi lokalne in regionalne oblasti financirale delovanje teh sistemov, ter možnosti za podporo kriznega upravljanja in gospodarskih subjektov, tudi mikropodjetij; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poudarja, da se je treba z ukrepi za večjo energetsko učinkovitost in širšo uporabo obnovljivih virov energije boriti proti energetski revščini in revščini na področju mobilnosti ter da morajo države članice pri tem lokalni in regionalni ravni zagotoviti podporo. Zato meni, da je tukaj ključnega pomena zmanjšanje prvotnih stroškov ukrepov na področju energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije, zlasti za gospodinjstva, mikro- in mala podjetja ter ranljive potrošnike; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja, da financiranje, ki je predvideno v okviru revizije sedanjega sistema trgovanja z emisijami (ETS), ne bo dovolj za resnično pravičen prehod in da je treba razmisliti o tem, da bi se v Socialni sklad za podnebje stekali tudi prihodki iz sistema ETS za cestni promet in stavbe (ETS II). Predlaga, naj se prihodki za ta sklad začnejo zbirati še pred izvajanjem sistema ETS II; |
| --- | --- |

62.

| 63. | meni, da bi moral Socialni sklad za podnebje uravnovesiti negativne učinke na gospodinjstva, mikro- in mala podjetja ter najbolj ranljive uporabnike mobilnosti, hkrati pa omogočati razvoj, ki bo s socialnega vidika trajnosten; |
| --- | --- |

63.

| 64. | spodbuja zasebni sektor (tudi v okviru razširjene odgovornosti proizvajalca), naj ima večjo vlogo pri krepitvi odpornosti mest in regij; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva, naj bo evropsko konkurenčno pravo prožnejše, zlasti na področju državne pomoči, saj sedaj ne upošteva v zadostni meri vrste konkurence, s katero se soočajo evropska podjetja v tretjih državah, kjer se ne spoštujejo enaka pravila; |
| --- | --- |

65.

| 66. | opozarja, da se stroški, ki jih imajo lokalne oblasti zaradi številnih kriz in zamud pri podpori višjih ravni upravljanja, podcenjujejo. Zato poziva k predlogom za učinkovitejše rešitve; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva k večji finančni podpori zelenim naložbam z učinkom „snežene kepe“, ki mobilizirajo nadaljnje ukrepe za pospešitev zelenega prehoda; |
| --- | --- |

67.

| 68. | opozarja, da bi bilo treba lokalnim in regionalnim oblastem poleg neposrednega dostopa do financiranja zagotoviti tudi ustrezno tehnično pomoč in podporo za krepitev zmogljivosti za izkoriščanje razpoložljivih možnosti financiranja; pomagati jim je treba tudi pri učinkovitem usklajevanju uporabe zasebnih in javnih sredstev. Poleg tega je treba čim bolj izkoristiti zelena in trajnostna javna naročila za izvajanje naložb; |
| --- | --- |

68.

| 69. | podpira zamisel o zelenem proračunu kot orodju za oblikovanje proračunske politike, ki bo prispevala k doseganju okoljskih ciljev. Omogočil bo ocenjevanje okoljskih posledic proračunskih ali fiskalnih politik ter njihove skladnosti s prizadevanji za uresničitev nacionalnih in mednarodnih zavez (5); |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva k nadaljnji poenostavitvi upravnih postopkov in zmanjšanju števila regulativnih ovir za razvoj in uporabo novih in inovativnih tehnologij ter poslovnih modelov; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poudarja, da se z izzivi, povezanimi z izvajanjem podnebne politike, večinoma soočajo lokalne in regionalne oblasti, medtem ko se morebitno financiranje (npr. prihodki od davkov, pravice do emisij) večinoma steka v osrednji proračun, zato se zavzema za revizijo pravil o dostopu do sredstev; |
| --- | --- |

71.

Krepitev ponudbe ekosistemskih storitev

| 72. | opozarja, da so potrebni posebni ukrepi za racionalizacijo gospodarjenja z vodo na mestnih območjih; zlasti je treba pri upravljanju z vodnimi viri upoštevati povezave z zbirnim območjem. Poleg tega je treba oblikovati program za naložbe v manjše zmogljivosti za zadrževanje vode in ustanoviti sklad za te naložbe; |
| --- | --- |

72.

| 73. | izraža zaskrbljenost, da so kljub širokemu področju uporabe okoljske zakonodaje v EU še vedno velike vrzeli pri pravnem varstvu ekosistemov (6), čeprav je njihova obnova ključna za ohranitev visoke kakovosti življenja in nadaljevanje procesov, nujnih za trajnostni razvoj. |
| --- | --- |

73.

V Bruslju, 30. junija 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=COM:2021:82:FIN

1

(2)  https://report.ipcc.ch/ar6wg2/pdf/IPCC_AR6_WGII_FinalDraft_FullReport.pdf

2

(3)  Climate change adaptation and disaster risk reduction in Europe: Enhancing coherence of the knowledge base (Prilagajanje podnebnim spremembam in zmanjševanje tveganja nesreč v Evropi: krepitev skladne baze znanja), politike in prakse, 15/2017, Evropska agencija za okolje, https://www.eea.europa.eu/publications/climate-change-adaptation-and-disaster.

3

Climate change adaptation and disaster risk reduction in Europe: Enhancing coherence of the knowledge base

(4)  https://climate-adapt.eea.europa.eu/eu-adaptation-policy/sector-policies/ecosystem.

4

(5)  https://www.oecd.org/environment/green-budgeting/

5

(6)  Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment (Pregled in ocena ekosistemov in njihovih storitev: ocena ekosistemov EU), 2020, https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC120383.

6

Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment

---

| 30.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 375/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 375/41

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Izvrševanje zelenega proračuna na lokalni in regionalni ravni

(2022/C 375/07)

| Poročevalec: | Vincent CHAUVET (FR/Renew Europe), župan, Autun |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | zaprosilo predsedstva Sveta, člen 41(a) poslovnika |

Poročevalec:

Vincent CHAUVET (FR/Renew Europe), župan, Autun

Referenčni dokument:

zaprosilo predsedstva Sveta, člen 41(a) poslovnika

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | poudarja, da je bil z zelenim dogovorom EU iz leta 2019 oblikovan načrt za podnebno nevtralno, z viri gospodarno, krožno in konkurenčno Evropo do leta 2050, ter opozarja na bistveno vlogo nacionalnih proračunov pri preusmerjanju javnih naložb, potrošnje in obdavčitve k zelenim prednostnim nalogam. Pri tem se je EU izrecno zavezala spodbujanju praks priprave zelenih proračunov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja pomen, ki ga ima priprava zelenih proračunov za doseganje podnebne nevtralnosti do leta 2050 in ki ga imajo mednarodne podnebne zaveze za oceno zelenega učinka financiranja, s katerim bi preoblikovali naš način življenja (zlasti energetski, stanovanjski, prometni in prehranski sistem), ter za spoštovanje pravičnih in vključujočih vidikov prehoda; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Evropsko komisijo in države članice k prizadevanjem, da bodo regije in mesta v veliki meri vključeni v ocenjevanje skladnosti proračunskih postavk s podnebnimi in okoljskimi cilji ter v pripravo usklajenih opredelitev, klasifikacij in smernic za uporabo teh postavk pri posameznih ukrepih; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovno poudarja, da sredstva iz skladov za okrevanje in odpornost še niso dosegla regionalnih ali lokalnih ravni upravljanja, kjer naj bi se uporabljala. To je resničen izziv, saj so po podatkih OECD podnacionalne oblasti pristojne za 55 % javne porabe in 64 % javnih naložb, povezanih s podnebjem in okoljem; |
| --- | --- |

4.

Okvirna opredelitev

| 5. | ugotavlja, da je Evropska komisija maja 2021 zeleni proračun v grobem opredelila kot proračunski postopek, pri katerem se vplivi proračunskih postavk na okolje opredelijo in ocenijo na podlagi posebnih kazalnikov uspešnosti, da bi tako proračunske politike bolj uskladili z okoljskimi cilji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vendar opozarja, da je potrebna enotna in jasna opredelitev priprave zelenega proračuna in postopka, na katerem temelji, da bi lahko ocenili okoljski in podnebni vpliv javnih proračunov kot celote ali njihovih posebnih delov. Na ta način bi pokazali, da je priprava zelenega proračuna tudi pristop k odločanju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je OECD razvila strateški okvir za pripravo zelenega proračuna, ki vladam nudi ugodno okolje za pripravo zelenih proračunov ter opredeljuje njihovo obliko, namen in metodologijo. Evropska komisija je januarja 2022 kot dopolnilni ukrep pripravila evropski referenčni okvir za pripravo zelenega proračuna, ki vsebuje smernice za uvajanje zelenega proračuna ali nadgradnjo obstoječih praks v državah članicah EU; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Evropsko komisijo in države članice, naj lokalnim in regionalnim oblastem pomagajo pri uporabi smernic za postopke priprave zelenih proračunov in metodološki okvir, vključno z obstoječimi predlogi za podnacionalne oblasti (1). V skladu s slednjimi naj bi se vplivi proračunskih postavk na okolje opredelili in ocenili na podlagi posebnih kazalnikov okoljske uspešnosti, da bi tako lokalne in nacionalne proračunske politike bolj uskladili z okoljskimi cilji; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vendar opozarja, da morajo biti predlagane metodologije dovolj prožne, da jih bo mogoče prilagoditi razmeram v posameznih državah (podnacionalne pristojnosti, proračunska nomenklatura itd.), pa tudi podnacionalni ravni upravljanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hkrati poziva Evropsko komisijo, naj razmisli o preseganju metodološkega okvira za pripravo zelenega proračuna, med drugim s predlogom pravnega okvira; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja pomen opredelitve „zelenih proračunskih ciljev“ na lokalni in regionalni ravni v skladu s podnebnimi in trajnostnimi cilji, opredeljenimi v sektorskih načrtih (na primer: regionalni energetski načrti, akcijski načrti za trajnostno energijo in podnebje, načrti za trajnostno mobilnost itd.); |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva 100 evropskih mest, ki jih je Evropska komisija izbrala, da do leta 2030 postanejo podnebno nevtralna in pametna mesta, naj uvedejo pripravo zelenega proračuna, da bi spremljala, kako mestne oblasti in njihovi lokalni deležniki izvajajo naložbeni načrt za podnebno pogodbo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da podnebne spremembe vplivajo na gospodarstvo. Ti okoljski stroški (negativni zunanji dejavnik) so višji, kot je bilo sprva predvideno, vendar lahko podjetja in organizacije izboljšajo svoj ekonomski položaj z zmanjšanjem tega negativnega zunanjega dejavnika in posledično fiskalnega učinka. Podjetja in organizacije lahko zmanjšajo ali odpravijo okoljske davke z upoštevanjem podnebne zakonodaje, zato bi bilo treba slednje dojemati kot gospodarsko priložnost; |
| --- | --- |

13.

Spremljanje

| 14. | meni, da bi se morala priprava zelenega proračuna na lokalni in regionalni ravni osredotočiti na ukrepe v zvezi z odhodki in prihodki, zlasti na spremljanje proračunskih dokumentov z dodeljenimi odhodki. Za večjo dostopnost ocene naj bi bili ocenjeni le odhodki (kot prvi korak). Prihodki in davčni izdatki bi se nato lahko ocenili v drugem koraku, kot je priporočeno v evropskem referenčnem okviru za pripravo zelenega proračuna; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vendar ugotavlja, da je vzpostavitev omogočitvenega okvira, ki presega zgolj orodja za pripravo zelenega proračuna, edina pot naprej, če želimo, da bo uvajanje zelenega proračuna uspešno in da bo prineslo koristi na lokalni in regionalni ravni. Breme razvoja tega okvira pa ne bi smelo pasti zgolj na lokalne in regionalne oblasti, temveč bi to morala biti naloga višje ravni upravljanja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da je treba v zvezi z lokalno in regionalno pripravo zelenih proračunov oblikovati seznam proračunskih postavk s posebnimi neto okoljskimi vplivi, ki bi jih bilo mogoče na splošno šteti za „zelene“, ter seznam postavk z neto učinki, ki bi se lahko na splošno uvrstile med „rjave“ ali „nevtralne“. Seznam bi bilo treba vključiti v smernice in orodja za pripravo zelenega proračuna za lokalne in regionalne oblasti, ki so pripravljene pripraviti zelene proračune ali nadgraditi svoje sedanje prakse. Pri tem pozdravlja prizadevanja Evropske komisije in OECD za uresničitev tega cilja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, kako pomembno je, da lokalne in regionalne oblasti merijo vpliv zelenih in rjavih postavk na podnebne spremembe, hkrati pa obravnavajo vprašanja, kot so emisije CO2, prilagajanje in blažitev, biotska raznovrstnost, čist zrak in drugo onesnaževanje okolja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da je načelo, da „se ne škoduje bistveno“, gonilo pri spodbujanju lokalnih in regionalnih oblasti k sprejetju metodologije za pripravo zelenih proračunov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je prepričan, da je lahko zeleni proračun učinkovito orodje za sprejemanje odločitev v zvezi s spremljanjem in ocenjevanjem trajnostnih in podnebnih politik v okviru srednje- in dolgoročne računovodske strategije ter bi ga lahko povezali z večletnim načrtom za javna dela in načrtovanjem proračuna; nadalje meni, da je učinkovito nadaljnje ukrepanje eden od glavnih vidikov uspešnega izvajanja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva k vzpostavitvi platforme za sodelovanje med organi prek nacionalnih in občinskih meja, katere namen bo izmenjava najboljših praks in pobud za krepitev zmogljivosti, da bi lokalnim in regionalnim oblastem pomagali pri ozelenitvi njihovega proračuna. V okviru usposabljanja bi morali lokalne in regionalne oblasti seznaniti z možnostmi praktične uporabe, oceniti obstoječe prakse in obravnavati posebne izzive pri uvajanju okolju prijaznejših javnih financ; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Evropsko komisijo in države članice, naj razširijo dostop do pobud za tehnično podporo pri pripravi zelenih proračunov, ki so trenutno na voljo večinoma na nacionalni ravni; v zvezi s tem je pripravljen v sodelovanju z Evropsko komisijo, OECD, inštitutom I4CE in drugimi ustreznimi akterji uvesti obvezno usposabljanje o zelenem proračunu za člane OR, kar bi bil prvi korak k ozaveščanju in posredovanju ustreznega znanja o uporabi tega pristopa k pripravi proračuna; |
| --- | --- |

21.

Omogočanje naložb

| 22. | opozarja, da se pripravo zelenega proračuna dojema kot ocenjevanje tega, v kolikšni meri je proračun okolju prijazen. Vendar pa bi moral končni cilj biti tudi povečanje deleža „zelenih“ delov proračuna, saj je priprava zelenega proračuna eno od orodij za izvajanje zelenega dogovora, za katerega so pristojne lokalne in regionalne oblasti. To naj bi EU zlasti omogočilo neposredno financiranje lokalnih in regionalnih oblasti pri zelenem prehodu. Proračun Evropske unije in različni skladi EU bi se morali odzivati na različno izpostavljenost držav in regij posledicam podnebnih sprememb, zato bi bilo treba pri prispevkih in financiranju Unije upoštevati raznolikost ozemelj in socialno-ekonomske razmere vsakega od njih ter sposobnost odzivanja na podnebne posledice; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da lokalne in regionalne oblasti poleg proračunske ocene potrebujejo tudi zadostno financiranje z okrepljenim dostopom do programov in podporo za razvoj uspešnih projektov (tudi manjših projektov), pri čemer je treba te manjše projekte združiti, da bi tako ustvarili potrebno ekonomijo obsega; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ponovno poudarja temeljni pomen mobilizacije zasebnih virov financiranja. Lokalne in regionalne oblasti bodo potrebovale okrepljene upravne zmogljivosti, saj imajo zaradi svoje majhnosti in omejenih virov pomanjkljive inženirske zmogljivosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja velik potencial, ki ga lahko ima metodologija iz postopkov priprave zelenega proračuna za oceno projektov, in možnosti njihovega financiranja z izdajo zelenih obveznic. Na ta način bi pospešili nizkoogljične naložbe in okrepili podporo vlagateljem, metodologijo pa bi lahko uporabili tudi kot glavno orodje pri spopadanju s podnebnimi spremembami in izvajanju Pariškega sporazuma. S pobudami, kot je globalno partnerstvo za zelene obveznice, se podpirajo prizadevanja podnacionalnih subjektov, kot so mesta, dežele in regije, korporacij in zasebnih podjetij ter finančnih institucij za pospešitev izdajanja zelenih obveznic; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Evropsko komisijo in države članice, naj zelene naložbe izvzamejo iz izračuna regionalnega javnega primanjkljaja in zlatega pravila o omejitvi dolga, s čimer bodo povečale zelene naložbe in tako dosegle ambiciozne cilje EU ter zmanjšale emisije CO2; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da je Evropska komisija izboljšala financiranje trajnostnih gospodarskih dejavnosti s prenovljeno strategijo za trajnostno financiranje in okvirom za trajnostno financiranje, pri čemer je sprejela uredbo o taksonomiji za trajnostno financiranje in uredbo o razkritjih, povezanih s trajnostnostjo; priznava pomen povezovanja zelenih proračunov z referenčnimi vrednostmi za nizke emisije ogljika in ugodno ogljično bilanco pri mobilizaciji zasebnega kapitala za javne naložbe in prizadevanjih, da bi vlagateljem omogočili lažje razumevanje ogljičnih posledic njihovih naložb; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Evropsko komisijo in države članice, naj oblikujejo certifikat za pripravo zelenega proračuna v skladu z zahtevami iz taksonomije – kolikor je to ustrezno – za refinancirane projekte; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva k precejšnjim izboljšavam taksonomije z znatnim znižanjem števila zaposlenih v podjetjih, za katera ta velja, in pozdravlja vključitev jedrske energije v taksonomijo kot zeleno naložbo; |
| --- | --- |

29.

Sodelovanje in preglednost

| 30. | priporoča, naj lokalne in regionalne oblasti državljane seznanjajo s poročili o spremljanju zelenih proračunov, da bi spodbudile učinkovitost, odgovornost in preglednost politik v zvezi s podnebnimi in okoljskimi ukrepi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva k rednim zunanjim revizijam metodologij za pripravo zelenega proračuna, zlasti osnovne hipoteze, ki se uporablja za razvrščanje odhodkov in prihodkov, da bi tako zagotovili odgovornost in posledično okrepili zaupanje javnosti v ta proces; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva k večji odgovornosti državljanov pri uresničevanju zelene agende. Spodbuja mesta in regije, naj poleg informacij, ki jih podajo v okviru priprave zelenega proračuna, povečajo obseg participativne priprave zelenih proračunov, s čimer bi državljane, zlasti lokalne mladinske svete, opolnomočili, da prevzamejo odgovornost za dele letnih proračunov za zelene projekte, ki koristijo njihovi skupnosti; |
| --- | --- |

32.

Priprava socialnih proračunov

| 33. | priznava, da so zeleni proračuni močno ekonomsko orodje za preoblikovanje družb in gospodarstev ter krepitev enakosti. Po drugi strani opozarja, da je treba pripravo zelenih proračunov uskladiti s socialnimi cilji, s čimer bi zagotovili, da nihče ne bo zapostavljen; |
| --- | --- |

33.

| 34. | potrjuje, da imajo mesta in regije bistveno vlogo pri izvajanju vključujočega prehoda na nizke emisije, in poudarja, da morajo podnebni ukrepi postati prednostna naloga občin. Nekateri skupni pomisleki mest se nanašajo na to, kako lahko podnebne spremembe vplivajo na prostorsko načrtovanje, segregacijo in razvoj mest, zdravje ljudi in ekonomsko razslojenost. Naložbe v mestno infrastrukturo z nizkimi emisijami lahko koristijo prebivalstvu z nizkimi dohodki in ranljivemu prebivalstvu, zato lokalne in regionalne oblasti v prizadevanjih za zeleni prehod ne smejo biti prepuščene same sebi. Tako države članice kot EU so dolžne njihova prizadevanja podpreti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | meni, da je prerazporeditev ključna za to, da nihče ne bo zapostavljen, saj se bodo stroški proizvodov in storitev, ki povzročajo veliko emisij toplogrednih plinov (stroški ogrevanja in klimatizacije, najemnina za stanovanja, stroški prevoza), zaradi politik blažitve zelo povečali. V državah, kjer gospodinjstva z nizkimi dohodki nesorazmerno veliko uporabljajo tovrstne proizvode in storitve, bodo politike blažitve poglobile neenakosti na strani odhodkov. Bolj dosledno je treba uporabljati načelo „onesnaževalec plača“, da se prepreči socialno neravnovesje. Zato je treba prerazporeditev oblikovati tako, da bodo nagrajeni tisti, ki se vedejo podnebju prijazno. Podnebni ukrepi so naloga celotne družbe. Da bi bil zeleni prehod čim bolj pravičen in vključujoč, bi morali proračun Evropske unije in različni skladi EU upoštevati socialno-ekonomske razlike med državami in regijami ter učinke, ki jih imajo podnebne spremembe in politike za boj proti njim na teritorialno in socialno neenakost. |
| --- | --- |

35.

V Bruslju, 30. junija 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Inštitut za podnebno ekonomijo in Center OECD za regije in mesta že razvijata oziroma bosta kmalu začela razvijati postopke za oceno proračunov s podnebnega vidika ali posebne smernice, namenjene lokalnim in regionalnim oblastem.

1

---

III Pripravljalni akti

Odbor regij

150. plenarno zasedanje OR, 29. 6. 2022–30. 6. 2022

| 30.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 375/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 375/45

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Izboljšanje delovnih pogojev pri platformnem delu

(2022/C 375/08)

| Poročevalec: | Yonnec POLET (BE/PES), prvi podžupan, Berchem-Sainte-Agathe |
| --- | --- |
| Referenčna dokumenta: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Boljši delovni pogoji za močnejšo socialno Evropo: izkoriščanje vseh prednosti digitalizacije za prihodnost dela
  COM(2021) 761 final
  Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izboljšanju delovnih pogojev pri platformnem delu
  COM(2021) 762 final |

Poročevalec:

Yonnec POLET (BE/PES), prvi podžupan, Berchem-Sainte-Agathe

Referenčna dokumenta:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Boljši delovni pogoji za močnejšo socialno Evropo: izkoriščanje vseh prednosti digitalizacije za prihodnost dela

COM(2021) 761 final

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izboljšanju delovnih pogojev pri platformnem delu

COM(2021) 762 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

COM(2021) 762 final

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 9

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Kadar platforme poslujejo v več državah članicah ali čezmejno, pogosto ni jasno, kje se opravlja platformno delo in kdo ga opravlja. Poleg tega
  nacionalni
  organi nimajo enostavnega dostopa do podatkov o digitalnih platformah dela, vključno s številom oseb, ki opravljajo platformno delo, njihovim zaposlitvenim statusom in delovnimi pogoji. To otežuje izvrševanje veljavnih pravil, tudi v zvezi z delovnim pravom in socialno zaščito. | Kadar platforme poslujejo v več državah članicah ali čezmejno, pogosto ni jasno, kje se opravlja platformno delo in kdo ga opravlja. Poleg tega
  pristojni
  organi
  držav članic
  nimajo enostavnega dostopa do podatkov o digitalnih platformah dela, vključno s številom oseb, ki opravljajo platformno delo, njihovim zaposlitvenim statusom in delovnimi pogoji. To otežuje izvrševanje veljavnih pravil, tudi v zvezi z delovnim pravom in socialno zaščito. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Kadar platforme poslujejo v več državah članicah ali čezmejno, pogosto ni jasno, kje se opravlja platformno delo in kdo ga opravlja. Poleg tega
  nacionalni
  organi nimajo enostavnega dostopa do podatkov o digitalnih platformah dela, vključno s številom oseb, ki opravljajo platformno delo, njihovim zaposlitvenim statusom in delovnimi pogoji. To otežuje izvrševanje veljavnih pravil, tudi v zvezi z delovnim pravom in socialno zaščito.

Kadar platforme poslujejo v več državah članicah ali čezmejno, pogosto ni jasno, kje se opravlja platformno delo in kdo ga opravlja. Poleg tega
  pristojni
  organi
  držav članic
  nimajo enostavnega dostopa do podatkov o digitalnih platformah dela, vključno s številom oseb, ki opravljajo platformno delo, njihovim zaposlitvenim statusom in delovnimi pogoji. To otežuje izvrševanje veljavnih pravil, tudi v zvezi z delovnim pravom in socialno zaščito.

Obrazložitev

V številnih državah članicah so za določanje statusa delavcev pristojni regionalni organi.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 16

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Ta direktiva bi se morala uporabljati za osebe, ki opravljajo platformno delo v Uniji in imajo – ali za katere se na podlagi ocene dejstev lahko šteje, da imajo – sklenjeno pogodbo o zaposlitvi ali so v delovnem razmerju, kot je opredeljeno v pravu, kolektivnih pogodbah ali praksi, ki velja v državah članicah, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča. To bi moralo vključevati primere, v katerih zaposlitveni status osebe, ki opravlja platformno delo, ni jasen, da se omogoči pravilna določitev tega statusa. Določbe o algoritmičnem upravljanju, ki so povezane z obdelavo osebnih podatkov, bi se morale uporabljati tudi za resnično samozaposlene
  in druge
  osebe, ki opravljajo platformno delo v Uniji
  in niso v delovnem razmerju
  . | Ta direktiva bi se morala uporabljati za osebe, ki opravljajo platformno delo v Uniji in imajo – ali za katere se na podlagi ocene dejstev lahko šteje, da imajo – sklenjeno pogodbo o zaposlitvi ali so v delovnem razmerju, kot je opredeljeno v pravu, kolektivnih pogodbah ali praksi, ki velja v državah članicah, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča. To bi moralo vključevati primere, v katerih zaposlitveni status osebe, ki opravlja platformno delo, ni jasen
  ali pa je napačno ali goljufivo določen
  , da se omogoči pravilna določitev tega statusa. Določbe o algoritmičnem upravljanju, ki so povezane z obdelavo osebnih podatkov, bi se morale uporabljati tudi za resnično samozaposlene osebe, ki opravljajo platformno delo v Uniji. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Ta direktiva bi se morala uporabljati za osebe, ki opravljajo platformno delo v Uniji in imajo – ali za katere se na podlagi ocene dejstev lahko šteje, da imajo – sklenjeno pogodbo o zaposlitvi ali so v delovnem razmerju, kot je opredeljeno v pravu, kolektivnih pogodbah ali praksi, ki velja v državah članicah, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča. To bi moralo vključevati primere, v katerih zaposlitveni status osebe, ki opravlja platformno delo, ni jasen, da se omogoči pravilna določitev tega statusa. Določbe o algoritmičnem upravljanju, ki so povezane z obdelavo osebnih podatkov, bi se morale uporabljati tudi za resnično samozaposlene
  in druge
  osebe, ki opravljajo platformno delo v Uniji
  in niso v delovnem razmerju
  .

Ta direktiva bi se morala uporabljati za osebe, ki opravljajo platformno delo v Uniji in imajo – ali za katere se na podlagi ocene dejstev lahko šteje, da imajo – sklenjeno pogodbo o zaposlitvi ali so v delovnem razmerju, kot je opredeljeno v pravu, kolektivnih pogodbah ali praksi, ki velja v državah članicah, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča. To bi moralo vključevati primere, v katerih zaposlitveni status osebe, ki opravlja platformno delo, ni jasen
  ali pa je napačno ali goljufivo določen
  , da se omogoči pravilna določitev tega statusa. Določbe o algoritmičnem upravljanju, ki so povezane z obdelavo osebnih podatkov, bi se morale uporabljati tudi za resnično samozaposlene osebe, ki opravljajo platformno delo v Uniji.

Obrazložitev

Eden od ciljev direktive je omogočiti pravilno določitev statusa samozaposlenih ali zaposlenih delavcev.

Predlog spremembe 3

Uvodna izjava 18

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Digitalne platforme dela se od drugih spletnih platform razlikujejo po tem, da organizirajo delo, ki ga posamezniki opravljajo na enkratno ali večkratno zahtevo prejemnika storitve, ki jo zagotavlja platforma. Organiziranje dela, ki ga opravljajo posamezniki, naj bi pomenilo najmanj to, da se prevzame ključna vloga pri usklajevanju povpraševanja po storitvi in ponudbe dela posameznika, ki je v pogodbenem razmerju z digitalno platformo dela in je na voljo za opravljanje določene naloge, lahko pa vključuje tudi druge dejavnosti, kot je obdelava plačil. Spletne platforme, ki ne organizirajo dela, ki ga opravljajo posamezniki, temveč zgolj zagotavljajo sredstva, s katerimi lahko ponudniki storitev dosežejo končnega uporabnika, na primer z oglaševanjem ponudb ali zahtev za storitve ali združevanjem in prikazovanjem razpoložljivih ponudnikov storitev na določenem področju/območju, brez nadaljnjega posredovanja, se ne bi smele šteti za digitalne platforme dela. Opredelitev digitalnih platform dela ne bi smela vključevati ponudnikov storitev, katerih glavni namen je izkoriščanje ali delitev sredstev, kot je kratkoročni najem nastanitve.
  Omejena
  bi morala
  biti na
  ponudnike storitev, pri katerih je organizacija dela, ki ga opravlja posameznik, kot je prevoz oseb ali blaga ali čiščenje, nujna in bistvena
  ter ne le manjša in povsem pomožna
  komponenta. | Digitalne platforme dela se od drugih spletnih platform razlikujejo po tem, da organizirajo delo, ki ga posamezniki opravljajo na enkratno ali večkratno zahtevo prejemnika storitve, ki jo zagotavlja platforma. Organiziranje dela, ki ga opravljajo posamezniki, naj bi pomenilo najmanj to, da se prevzame ključna vloga pri usklajevanju povpraševanja po storitvi in ponudbe dela posameznika, ki je v pogodbenem razmerju z digitalno platformo dela in je na voljo za opravljanje določene naloge, lahko pa vključuje tudi druge dejavnosti, kot je obdelava plačil. Spletne platforme, ki ne organizirajo dela, ki ga opravljajo posamezniki, temveč zgolj zagotavljajo sredstva, s katerimi lahko ponudniki storitev dosežejo končnega uporabnika, na primer z oglaševanjem ponudb ali zahtev za storitve ali združevanjem in prikazovanjem razpoložljivih ponudnikov storitev na določenem področju/območju, brez nadaljnjega posredovanja, se ne bi smele šteti za digitalne platforme dela. Opredelitev digitalnih platform dela ne bi smela vključevati ponudnikov storitev, katerih glavni namen je izkoriščanje ali delitev sredstev, kot je kratkoročni najem nastanitve.
  Uporabljati
  bi
  se
  morala
  za
  ponudnike storitev, pri katerih je organizacija dela, ki ga opravlja posameznik, kot je prevoz oseb ali blaga ali čiščenje, nujna in bistvena komponenta.
  Pomožne storitve, ki se opravljajo v okviru storitve, katere glavni namen je izkoriščanje ali delitev sredstev, in ki zahtevajo organizacijo dela, ki ga opravljajo posamezniki, bi morale biti vključene v to opredelitev, če so nujne, bistvene in naročene prek platforme. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Digitalne platforme dela se od drugih spletnih platform razlikujejo po tem, da organizirajo delo, ki ga posamezniki opravljajo na enkratno ali večkratno zahtevo prejemnika storitve, ki jo zagotavlja platforma. Organiziranje dela, ki ga opravljajo posamezniki, naj bi pomenilo najmanj to, da se prevzame ključna vloga pri usklajevanju povpraševanja po storitvi in ponudbe dela posameznika, ki je v pogodbenem razmerju z digitalno platformo dela in je na voljo za opravljanje določene naloge, lahko pa vključuje tudi druge dejavnosti, kot je obdelava plačil. Spletne platforme, ki ne organizirajo dela, ki ga opravljajo posamezniki, temveč zgolj zagotavljajo sredstva, s katerimi lahko ponudniki storitev dosežejo končnega uporabnika, na primer z oglaševanjem ponudb ali zahtev za storitve ali združevanjem in prikazovanjem razpoložljivih ponudnikov storitev na določenem področju/območju, brez nadaljnjega posredovanja, se ne bi smele šteti za digitalne platforme dela. Opredelitev digitalnih platform dela ne bi smela vključevati ponudnikov storitev, katerih glavni namen je izkoriščanje ali delitev sredstev, kot je kratkoročni najem nastanitve.
  Omejena
  bi morala
  biti na
  ponudnike storitev, pri katerih je organizacija dela, ki ga opravlja posameznik, kot je prevoz oseb ali blaga ali čiščenje, nujna in bistvena
  ter ne le manjša in povsem pomožna
  komponenta.

Digitalne platforme dela se od drugih spletnih platform razlikujejo po tem, da organizirajo delo, ki ga posamezniki opravljajo na enkratno ali večkratno zahtevo prejemnika storitve, ki jo zagotavlja platforma. Organiziranje dela, ki ga opravljajo posamezniki, naj bi pomenilo najmanj to, da se prevzame ključna vloga pri usklajevanju povpraševanja po storitvi in ponudbe dela posameznika, ki je v pogodbenem razmerju z digitalno platformo dela in je na voljo za opravljanje določene naloge, lahko pa vključuje tudi druge dejavnosti, kot je obdelava plačil. Spletne platforme, ki ne organizirajo dela, ki ga opravljajo posamezniki, temveč zgolj zagotavljajo sredstva, s katerimi lahko ponudniki storitev dosežejo končnega uporabnika, na primer z oglaševanjem ponudb ali zahtev za storitve ali združevanjem in prikazovanjem razpoložljivih ponudnikov storitev na določenem področju/območju, brez nadaljnjega posredovanja, se ne bi smele šteti za digitalne platforme dela. Opredelitev digitalnih platform dela ne bi smela vključevati ponudnikov storitev, katerih glavni namen je izkoriščanje ali delitev sredstev, kot je kratkoročni najem nastanitve.
  Uporabljati
  bi
  se
  morala
  za
  ponudnike storitev, pri katerih je organizacija dela, ki ga opravlja posameznik, kot je prevoz oseb ali blaga ali čiščenje, nujna in bistvena komponenta.
  Pomožne storitve, ki se opravljajo v okviru storitve, katere glavni namen je izkoriščanje ali delitev sredstev, in ki zahtevajo organizacijo dela, ki ga opravljajo posamezniki, bi morale biti vključene v to opredelitev, če so nujne, bistvene in naročene prek platforme.

Obrazložitev

Cilj je zagotoviti, da se nujne in bistvene pomožne storitve, ki vključujejo element dela, ki ga opravljajo posamezniki, lahko vključijo v področje uporabe direktive, kadar so naročene prek platforme.

Predlog spremembe 4

Uvodna izjava 23

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Zagotavljanje pravilne opredelitve zaposlitvenega statusa ne bi smelo preprečiti izboljšanja delovnih pogojev resnično samozaposlenih oseb, ki opravljajo platformno delo. Kadar se digitalna platforma dela – povsem prostovoljno ali v dogovoru z zadevnimi osebami – odloči, da bo samozaposlenim osebam, ki delajo prek platforme, plačala socialno zaščito, nezgodno zavarovanje ali druge oblike zavarovanja, usposabljanje ali podobne ugodnosti, se te dajatve kot take ne bi smele šteti za odločilne elemente, ki kažejo na obstoj delovnega razmerja. | Zagotavljanje pravilne opredelitve zaposlitvenega statusa ne bi smelo preprečiti izboljšanja delovnih pogojev resnično samozaposlenih oseb, ki opravljajo platformno delo. Kadar se digitalna platforma dela – povsem prostovoljno ali v dogovoru z zadevnimi osebami – odloči, da bo samozaposlenim osebam, ki delajo prek platforme, plačala socialno zaščito, nezgodno zavarovanje ali druge oblike zavarovanja, usposabljanje ali podobne ugodnosti, se te dajatve kot take ne bi smele
  avtomatično
  šteti za odločilne elemente, ki kažejo na obstoj delovnega razmerja
  , brez poseganja v razloge iz člena 4 o pravni domnevi
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Zagotavljanje pravilne opredelitve zaposlitvenega statusa ne bi smelo preprečiti izboljšanja delovnih pogojev resnično samozaposlenih oseb, ki opravljajo platformno delo. Kadar se digitalna platforma dela – povsem prostovoljno ali v dogovoru z zadevnimi osebami – odloči, da bo samozaposlenim osebam, ki delajo prek platforme, plačala socialno zaščito, nezgodno zavarovanje ali druge oblike zavarovanja, usposabljanje ali podobne ugodnosti, se te dajatve kot take ne bi smele šteti za odločilne elemente, ki kažejo na obstoj delovnega razmerja.

Zagotavljanje pravilne opredelitve zaposlitvenega statusa ne bi smelo preprečiti izboljšanja delovnih pogojev resnično samozaposlenih oseb, ki opravljajo platformno delo. Kadar se digitalna platforma dela – povsem prostovoljno ali v dogovoru z zadevnimi osebami – odloči, da bo samozaposlenim osebam, ki delajo prek platforme, plačala socialno zaščito, nezgodno zavarovanje ali druge oblike zavarovanja, usposabljanje ali podobne ugodnosti, se te dajatve kot take ne bi smele
  avtomatično
  šteti za odločilne elemente, ki kažejo na obstoj delovnega razmerja
  , brez poseganja v razloge iz člena 4 o pravni domnevi
  .

Obrazložitev

Čeprav je dobrodošlo, da platforme prostovoljno izboljšujejo delovne pogoje samozaposlenih delavcev, se s tem ne bi smeli izogibati pravni domnevi ali ponovno uvajati pojma podrejenosti. Če so prostovoljne izboljšave vključene na seznam dejanj iz člena 4 o pravni domnevi, jih mora biti mogoče uporabiti za opredelitev obstoja delovnega razmerja.

Predlog spremembe 5

Uvodna izjava 25

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| V direktivo bi bilo treba vključiti merila, ki kažejo na to, da digitalna platforma dela nadzoruje opravljanje dela, da bi pravna domneva postala operativna in da bi se olajšalo uveljavljanje pravic delavcev. Ta merila bi morala temeljiti na sodni praksi Unije in nacionalni sodni praksi ter upoštevati nacionalne koncepte delovnega razmerja. Merila bi morala vključevati konkretne elemente, ki kažejo, da na primer digitalna platforma dela v praksi določa in ne le priporoča delovne pogoje ali plačilo ali oboje, daje navodila o tem, kako naj se delo opravlja, ali preprečuje, da bi oseba, ki opravlja platformno delo, sklepala poslovne stike s potencialnimi strankami. Da bi bila domneva v praksi učinkovita, bi
  morali
  biti za sprožitev njene uporabe vedno
  izpolnjeni dve merili
  . Hkrati merila ne bi smela zajemati primerov, ko so osebe, ki opravljajo platformno delo, resnično samozaposlene. Resnično samozaposleni so v odnosu do svojih strank sami odgovorni za to, kako opravljajo svoje delo, in za kakovost rezultatov. Za resnično samozaposlitev je značilna svobodna izbira glede delovnega časa ali obdobij odsotnosti, zavrnitve nalog, uporabe podizvajalcev ali namestnikov ali dela za katero koli tretjo osebo. Zato bi bilo treba dejansko omejevanje takih diskrecijskih pravic s številnimi pogoji ali s sistemom sankcij prav tako šteti za element nadzora nad opravljanjem dela. Strog nadzor nad opravljanjem dela ali natančno preverjanje kakovosti rezultatov tega dela, tudi z elektronskimi sredstvi, ki ne vključujejo zgolj mnenj ali ocen prejemnikov storitve, bi bilo zato prav tako treba obravnavati kot element nadzora nad opravljanjem dela. Hkrati bi morale imeti digitalne platforme dela možnost, da svoje tehnične vmesnike oblikujejo tako, da se zagotovi dobra izkušnja potrošnikov. Ukrepi ali pravila, ki jih zahteva zakon ali ki so potrebni za varovanje zdravja in varnosti prejemnika storitve, se ne bi smeli razumeti kot nadzor nad opravljanjem dela. | V direktivo bi bilo treba vključiti merila, ki kažejo na to, da digitalna platforma dela nadzoruje opravljanje dela, da bi pravna domneva postala operativna in da bi se olajšalo uveljavljanje pravic delavcev. Ta merila bi morala temeljiti na sodni praksi Unije in nacionalni sodni praksi ter upoštevati nacionalne koncepte delovnega razmerja. Merila bi morala vključevati konkretne elemente, ki kažejo, da na primer digitalna platforma dela v praksi določa in ne le priporoča delovne pogoje ali plačilo ali oboje, daje navodila o tem, kako naj se delo opravlja, ali preprečuje, da bi oseba, ki opravlja platformno delo, sklepala poslovne stike s potencialnimi strankami. Da bi bila domneva v praksi učinkovita, bi
  moralo
  biti za sprožitev njene uporabe vedno
  izpolnjeno eno merilo
  .
  Ta seznam meril se lahko dopolni z dodatnimi praksami, ki štejejo za nadzor nad opravljanjem dela v nacionalni zakonodaji, sodni praksi ali praksi.
  Hkrati merila ne bi smela zajemati primerov, ko so osebe, ki opravljajo platformno delo, resnično samozaposlene. Resnično samozaposleni so v odnosu do svojih strank sami odgovorni za to, kako opravljajo svoje delo, in za kakovost rezultatov. Za resnično samozaposlitev je značilna svobodna izbira glede delovnega časa ali obdobij odsotnosti, zavrnitve nalog, uporabe podizvajalcev ali namestnikov ali dela za katero koli tretjo osebo. Zato bi bilo treba dejansko omejevanje takih diskrecijskih pravic s številnimi pogoji ali s sistemom sankcij prav tako šteti za element nadzora nad opravljanjem dela. Strog nadzor nad opravljanjem dela ali natančno preverjanje kakovosti rezultatov tega dela, tudi z elektronskimi sredstvi, ki ne vključujejo zgolj mnenj ali ocen prejemnikov storitve, bi bilo zato prav tako treba obravnavati kot element nadzora nad opravljanjem dela. Hkrati bi morale imeti digitalne platforme dela možnost, da svoje tehnične vmesnike oblikujejo tako, da se zagotovi dobra izkušnja potrošnikov. Ukrepi ali pravila, ki jih zahteva zakon ali ki so potrebni za varovanje zdravja in varnosti prejemnika storitve, se ne bi smeli razumeti kot nadzor nad opravljanjem dela. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

V direktivo bi bilo treba vključiti merila, ki kažejo na to, da digitalna platforma dela nadzoruje opravljanje dela, da bi pravna domneva postala operativna in da bi se olajšalo uveljavljanje pravic delavcev. Ta merila bi morala temeljiti na sodni praksi Unije in nacionalni sodni praksi ter upoštevati nacionalne koncepte delovnega razmerja. Merila bi morala vključevati konkretne elemente, ki kažejo, da na primer digitalna platforma dela v praksi določa in ne le priporoča delovne pogoje ali plačilo ali oboje, daje navodila o tem, kako naj se delo opravlja, ali preprečuje, da bi oseba, ki opravlja platformno delo, sklepala poslovne stike s potencialnimi strankami. Da bi bila domneva v praksi učinkovita, bi
  morali
  biti za sprožitev njene uporabe vedno
  izpolnjeni dve merili
  . Hkrati merila ne bi smela zajemati primerov, ko so osebe, ki opravljajo platformno delo, resnično samozaposlene. Resnično samozaposleni so v odnosu do svojih strank sami odgovorni za to, kako opravljajo svoje delo, in za kakovost rezultatov. Za resnično samozaposlitev je značilna svobodna izbira glede delovnega časa ali obdobij odsotnosti, zavrnitve nalog, uporabe podizvajalcev ali namestnikov ali dela za katero koli tretjo osebo. Zato bi bilo treba dejansko omejevanje takih diskrecijskih pravic s številnimi pogoji ali s sistemom sankcij prav tako šteti za element nadzora nad opravljanjem dela. Strog nadzor nad opravljanjem dela ali natančno preverjanje kakovosti rezultatov tega dela, tudi z elektronskimi sredstvi, ki ne vključujejo zgolj mnenj ali ocen prejemnikov storitve, bi bilo zato prav tako treba obravnavati kot element nadzora nad opravljanjem dela. Hkrati bi morale imeti digitalne platforme dela možnost, da svoje tehnične vmesnike oblikujejo tako, da se zagotovi dobra izkušnja potrošnikov. Ukrepi ali pravila, ki jih zahteva zakon ali ki so potrebni za varovanje zdravja in varnosti prejemnika storitve, se ne bi smeli razumeti kot nadzor nad opravljanjem dela.

V direktivo bi bilo treba vključiti merila, ki kažejo na to, da digitalna platforma dela nadzoruje opravljanje dela, da bi pravna domneva postala operativna in da bi se olajšalo uveljavljanje pravic delavcev. Ta merila bi morala temeljiti na sodni praksi Unije in nacionalni sodni praksi ter upoštevati nacionalne koncepte delovnega razmerja. Merila bi morala vključevati konkretne elemente, ki kažejo, da na primer digitalna platforma dela v praksi določa in ne le priporoča delovne pogoje ali plačilo ali oboje, daje navodila o tem, kako naj se delo opravlja, ali preprečuje, da bi oseba, ki opravlja platformno delo, sklepala poslovne stike s potencialnimi strankami. Da bi bila domneva v praksi učinkovita, bi
  moralo
  biti za sprožitev njene uporabe vedno
  izpolnjeno eno merilo
  .
  Ta seznam meril se lahko dopolni z dodatnimi praksami, ki štejejo za nadzor nad opravljanjem dela v nacionalni zakonodaji, sodni praksi ali praksi.
  Hkrati merila ne bi smela zajemati primerov, ko so osebe, ki opravljajo platformno delo, resnično samozaposlene. Resnično samozaposleni so v odnosu do svojih strank sami odgovorni za to, kako opravljajo svoje delo, in za kakovost rezultatov. Za resnično samozaposlitev je značilna svobodna izbira glede delovnega časa ali obdobij odsotnosti, zavrnitve nalog, uporabe podizvajalcev ali namestnikov ali dela za katero koli tretjo osebo. Zato bi bilo treba dejansko omejevanje takih diskrecijskih pravic s številnimi pogoji ali s sistemom sankcij prav tako šteti za element nadzora nad opravljanjem dela. Strog nadzor nad opravljanjem dela ali natančno preverjanje kakovosti rezultatov tega dela, tudi z elektronskimi sredstvi, ki ne vključujejo zgolj mnenj ali ocen prejemnikov storitve, bi bilo zato prav tako treba obravnavati kot element nadzora nad opravljanjem dela. Hkrati bi morale imeti digitalne platforme dela možnost, da svoje tehnične vmesnike oblikujejo tako, da se zagotovi dobra izkušnja potrošnikov. Ukrepi ali pravila, ki jih zahteva zakon ali ki so potrebni za varovanje zdravja in varnosti prejemnika storitve, se ne bi smeli razumeti kot nadzor nad opravljanjem dela.

Obrazložitev

Kadar digitalne platforme dela nadzorujejo nekatere elemente opravljanja dela, delujejo kot delodajalci v delovnem razmerju. Usmerjanje in nadzor ali pravna podrejenost so bistveni elementi opredelitve delovnega razmerja v državah članicah in v sodni praksi Sodišča.

Vsako merilo iz direktive opredeljuje en element upravljanja in nadzora; samo eno od njih mora zadostovati za domnevo delodajalca, ki jo lahko delavec ali delodajalec po potrebi še vedno izpodbija. Obenem seznam meril ni izčrpen.

Predlog spremembe 6

Uvodna izjava 32

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Za digitalne platforme dela bi morale veljati obveznosti glede preglednosti v zvezi z avtomatiziranimi sistemi spremljanja in odločanja, ki se uporabljajo za spremljanje, nadziranje ali ocenjevanje opravljanja dela z elektronskimi sredstvi, in avtomatizirani sistemi odločanja, ki se uporabljajo za sprejemanje ali podpiranje odločitev, ki znatno vplivajo na delovne pogoje, vključno z dostopom oseb, ki opravljajo platformno delo, do delovnih nalog, njihovimi zaslužki, varnostjo in zdravjem pri delu, delovnim časom, napredovanjem in pogodbenim statusom, vključno z omejitvijo, začasno ukinitvijo ali zaprtjem njihovega računa. Poleg tega, kar je določeno v Uredbi (EU) 2016/679, bi bilo treba informacije v zvezi s takimi sistemi zagotoviti tudi, kadar odločitve ne temeljijo zgolj na avtomatizirani obdelavi, če so podprte z avtomatiziranimi sistemi. Prav tako bi bilo treba določiti, katere vrste informacij bi bilo treba zagotoviti osebam, ki opravljajo platformno delo, v zvezi s takimi avtomatiziranimi sistemi, ter v kakšni obliki in kdaj. Obveznost upravljavca podatkov iz členov 13, 14 in 15 Uredbe (EU) 2016/679, da posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, zagotovi nekatere informacije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v zvezi z njim, in dostop do takih podatkov, bi se morala še naprej uporabljati v okviru platformnega dela. Informacije o avtomatiziranih sistemih spremljanja in odločanja bi bilo treba na zahtevo zagotoviti tudi predstavnikom oseb, ki opravljajo platformno delo,
  in
  nacionalnim organom za delo, da se jim omogoči izvajanje njihovih funkcij. | Za digitalne platforme dela bi morale veljati obveznosti glede preglednosti v zvezi z avtomatiziranimi sistemi spremljanja in odločanja, ki se uporabljajo za spremljanje, nadziranje ali ocenjevanje opravljanja dela z elektronskimi sredstvi, in avtomatizirani sistemi odločanja, ki se uporabljajo za sprejemanje ali podpiranje odločitev, ki znatno vplivajo na delovne pogoje, vključno z dostopom oseb, ki opravljajo platformno delo, do delovnih nalog, njihovimi zaslužki, varnostjo in zdravjem pri delu, delovnim časom, napredovanjem in pogodbenim statusom, vključno z omejitvijo, začasno ukinitvijo ali zaprtjem njihovega računa. Poleg tega, kar je določeno v Uredbi (EU) 2016/679, bi bilo treba informacije v zvezi s takimi sistemi zagotoviti tudi, kadar odločitve ne temeljijo zgolj na avtomatizirani obdelavi, če so podprte z avtomatiziranimi sistemi. Prav tako bi bilo treba določiti, katere vrste informacij bi bilo treba zagotoviti osebam, ki opravljajo platformno delo, v zvezi s takimi avtomatiziranimi sistemi, ter v kakšni obliki in kdaj. Obveznost upravljavca podatkov iz členov 13, 14 in 15 Uredbe (EU) 2016/679, da posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, zagotovi nekatere informacije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v zvezi z njim, in dostop do takih podatkov, bi se morala še naprej uporabljati v okviru platformnega dela. Informacije o avtomatiziranih sistemih spremljanja in odločanja bi bilo treba na zahtevo zagotoviti tudi
  sindikatom,
  predstavnikom oseb, ki opravljajo platformno delo,
  ter
  nacionalnim
  in regionalnim
  organom za delo, da se jim omogoči izvajanje njihovih funkcij. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Za digitalne platforme dela bi morale veljati obveznosti glede preglednosti v zvezi z avtomatiziranimi sistemi spremljanja in odločanja, ki se uporabljajo za spremljanje, nadziranje ali ocenjevanje opravljanja dela z elektronskimi sredstvi, in avtomatizirani sistemi odločanja, ki se uporabljajo za sprejemanje ali podpiranje odločitev, ki znatno vplivajo na delovne pogoje, vključno z dostopom oseb, ki opravljajo platformno delo, do delovnih nalog, njihovimi zaslužki, varnostjo in zdravjem pri delu, delovnim časom, napredovanjem in pogodbenim statusom, vključno z omejitvijo, začasno ukinitvijo ali zaprtjem njihovega računa. Poleg tega, kar je določeno v Uredbi (EU) 2016/679, bi bilo treba informacije v zvezi s takimi sistemi zagotoviti tudi, kadar odločitve ne temeljijo zgolj na avtomatizirani obdelavi, če so podprte z avtomatiziranimi sistemi. Prav tako bi bilo treba določiti, katere vrste informacij bi bilo treba zagotoviti osebam, ki opravljajo platformno delo, v zvezi s takimi avtomatiziranimi sistemi, ter v kakšni obliki in kdaj. Obveznost upravljavca podatkov iz členov 13, 14 in 15 Uredbe (EU) 2016/679, da posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, zagotovi nekatere informacije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v zvezi z njim, in dostop do takih podatkov, bi se morala še naprej uporabljati v okviru platformnega dela. Informacije o avtomatiziranih sistemih spremljanja in odločanja bi bilo treba na zahtevo zagotoviti tudi predstavnikom oseb, ki opravljajo platformno delo,
  in
  nacionalnim organom za delo, da se jim omogoči izvajanje njihovih funkcij.

Za digitalne platforme dela bi morale veljati obveznosti glede preglednosti v zvezi z avtomatiziranimi sistemi spremljanja in odločanja, ki se uporabljajo za spremljanje, nadziranje ali ocenjevanje opravljanja dela z elektronskimi sredstvi, in avtomatizirani sistemi odločanja, ki se uporabljajo za sprejemanje ali podpiranje odločitev, ki znatno vplivajo na delovne pogoje, vključno z dostopom oseb, ki opravljajo platformno delo, do delovnih nalog, njihovimi zaslužki, varnostjo in zdravjem pri delu, delovnim časom, napredovanjem in pogodbenim statusom, vključno z omejitvijo, začasno ukinitvijo ali zaprtjem njihovega računa. Poleg tega, kar je določeno v Uredbi (EU) 2016/679, bi bilo treba informacije v zvezi s takimi sistemi zagotoviti tudi, kadar odločitve ne temeljijo zgolj na avtomatizirani obdelavi, če so podprte z avtomatiziranimi sistemi. Prav tako bi bilo treba določiti, katere vrste informacij bi bilo treba zagotoviti osebam, ki opravljajo platformno delo, v zvezi s takimi avtomatiziranimi sistemi, ter v kakšni obliki in kdaj. Obveznost upravljavca podatkov iz členov 13, 14 in 15 Uredbe (EU) 2016/679, da posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, zagotovi nekatere informacije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v zvezi z njim, in dostop do takih podatkov, bi se morala še naprej uporabljati v okviru platformnega dela. Informacije o avtomatiziranih sistemih spremljanja in odločanja bi bilo treba na zahtevo zagotoviti tudi
  sindikatom,
  predstavnikom oseb, ki opravljajo platformno delo,
  ter
  nacionalnim
  in regionalnim
  organom za delo, da se jim omogoči izvajanje njihovih funkcij.

Obrazložitev

Sindikati imajo ključno vlogo pri obrambi pravic delavcev, zato jih je treba v direktivi izrecno omeniti. Potrebni in bistveni akterji za zagotavljanje skladnosti s predpisi na področju dela in socialne varnosti ter za izboljšanje delovnih pogojev so tudi organi za delo.

Predlog spremembe 7

Uvodna izjava 33

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Od digitalnih platform dela
  se ne
  bi
  smelo
  zahtevati, da razkrijejo podrobno delovanje svojih avtomatiziranih sistemov spremljanja in odločanja
  , vključno z algoritmi, ali
  drugih podrobnih podatkov, ki vsebujejo poslovne skrivnosti ali so zaščiteni s pravicami intelektualne lastnine. | Od digitalnih platform dela bi
  bilo treba
  zahtevati, da razkrijejo podrobno delovanje svojih avtomatiziranih sistemov spremljanja in odločanja
  ter algoritmov, povezanih z delovnimi pogoji. Ne bi jim bilo treba razkrivati
  drugih podrobnih podatkov, ki vsebujejo poslovne skrivnosti ali so zaščiteni s pravicami intelektualne lastnine. |
| To pa ne bi smelo povzročiti, da se zavrne dostop do vseh informacij, ki se zahtevajo s to direktivo. | To pa ne bi smelo povzročiti, da se zavrne dostop do vseh informacij, ki se zahtevajo s to direktivo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Od digitalnih platform dela
  se ne
  bi
  smelo
  zahtevati, da razkrijejo podrobno delovanje svojih avtomatiziranih sistemov spremljanja in odločanja
  , vključno z algoritmi, ali
  drugih podrobnih podatkov, ki vsebujejo poslovne skrivnosti ali so zaščiteni s pravicami intelektualne lastnine.

Od digitalnih platform dela bi
  bilo treba
  zahtevati, da razkrijejo podrobno delovanje svojih avtomatiziranih sistemov spremljanja in odločanja
  ter algoritmov, povezanih z delovnimi pogoji. Ne bi jim bilo treba razkrivati
  drugih podrobnih podatkov, ki vsebujejo poslovne skrivnosti ali so zaščiteni s pravicami intelektualne lastnine.

To pa ne bi smelo povzročiti, da se zavrne dostop do vseh informacij, ki se zahtevajo s to direktivo.

To pa ne bi smelo povzročiti, da se zavrne dostop do vseh informacij, ki se zahtevajo s to direktivo.

Obrazložitev

Poslovna skrivnost ali intelektualna lastnina ne smeta preprečevati pravilnega izvajanja te direktive ali pripomoči k izogibanju nekaterim določbam, zlasti tistim iz poglavij III o algoritmičnem upravljanju in IV o preglednosti platformnega dela.

Predlog spremembe 8

Poglavje I, Splošne določbe, člen 1 – Predmet urejanja in področje uporabe, točka 2

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Ta direktiva določa minimalne pravice, ki se uporabljajo za vsako osebo, ki opravlja platformno delo v Uniji in ima – ali za katero se na podlagi ocene dejstev lahko šteje, da ima – pogodbo o zaposlitvi ali je v delovnem razmerju, kot je opredeljeno v pravu, kolektivnih pogodbah ali praksi, ki velja v državah članicah, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča. | Ta direktiva določa minimalne pravice, ki se uporabljajo za vsako osebo, ki opravlja platformno delo v Uniji in ima – ali za katero se na podlagi ocene dejstev lahko šteje, da ima – pogodbo o zaposlitvi ali je v delovnem razmerju, kot je opredeljeno v pravu, kolektivnih pogodbah ali praksi, ki velja v državah članicah, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča. |
| V skladu s členom 10 se pravice iz te direktive, ki se nanašajo na varstvo posameznikov v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v okviru algoritmičnega upravljanja, uporabljajo tudi za vsako osebo, ki opravlja platformno delo v Uniji
  in nima pogodbe o zaposlitvi ali ni v delovnem razmerju
  . | V skladu s členom 10 se pravice iz te direktive, ki se nanašajo na varstvo posameznikov v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v okviru algoritmičnega upravljanja, uporabljajo tudi za vsako osebo, ki opravlja platformno delo v Uniji
  kot resnično samozaposlena oseba
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Ta direktiva določa minimalne pravice, ki se uporabljajo za vsako osebo, ki opravlja platformno delo v Uniji in ima – ali za katero se na podlagi ocene dejstev lahko šteje, da ima – pogodbo o zaposlitvi ali je v delovnem razmerju, kot je opredeljeno v pravu, kolektivnih pogodbah ali praksi, ki velja v državah članicah, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča.

Ta direktiva določa minimalne pravice, ki se uporabljajo za vsako osebo, ki opravlja platformno delo v Uniji in ima – ali za katero se na podlagi ocene dejstev lahko šteje, da ima – pogodbo o zaposlitvi ali je v delovnem razmerju, kot je opredeljeno v pravu, kolektivnih pogodbah ali praksi, ki velja v državah članicah, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča.

V skladu s členom 10 se pravice iz te direktive, ki se nanašajo na varstvo posameznikov v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v okviru algoritmičnega upravljanja, uporabljajo tudi za vsako osebo, ki opravlja platformno delo v Uniji
  in nima pogodbe o zaposlitvi ali ni v delovnem razmerju
  .

V skladu s členom 10 se pravice iz te direktive, ki se nanašajo na varstvo posameznikov v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v okviru algoritmičnega upravljanja, uporabljajo tudi za vsako osebo, ki opravlja platformno delo v Uniji
  kot resnično samozaposlena oseba
  .

Obrazložitev

Eden od ciljev direktive je omogočiti pravilno določitev statusa samozaposlenih ali zaposlenih delavcev.

Predlog spremembe 9

Poglavje I, člen 2 – Opredelitve pojmov, točka 1(5)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| „predstavniki“ pomenijo
  organizacije
  ali predstavnike delavcev, določene v nacionalni zakonodaji ali praksi, ali oboje; | „predstavniki“ pomenijo
  sindikate
  ali predstavnike delavcev, določene v nacionalni zakonodaji ali praksi, ali oboje; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

„predstavniki“ pomenijo
  organizacije
  ali predstavnike delavcev, določene v nacionalni zakonodaji ali praksi, ali oboje;

„predstavniki“ pomenijo
  sindikate
  ali predstavnike delavcev, določene v nacionalni zakonodaji ali praksi, ali oboje;

Obrazložitev

Sindikati imajo ključno vlogo pri obrambi pravic delavcev, zato jih je treba v direktivi izrecno omeniti.

Predlog spremembe 10

Poglavje I, člen 2(2) – Opredelitve pojmov, točka 2

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Opredelitev digitalnih platform dela iz odstavka 1, točka 1, ne vključuje ponudnikov storitev, katerih glavni namen je izkoriščanje ali delitev sredstev.
  Omejena je na
  ponudnike storitev, pri katerih organizacija dela, ki ga opravlja posameznik,
  ni le manjša in povsem pomožna
  komponenta. | Opredelitev digitalnih platform dela iz odstavka 1, točka 1, ne vključuje ponudnikov storitev, katerih glavni namen je izkoriščanje ali delitev sredstev.
  Uporablja se za
  ponudnike storitev
  , tudi pomožnih,
  pri katerih je organizacija dela, ki ga opravlja posameznik,
  nujna in bistvena
  komponenta. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Opredelitev digitalnih platform dela iz odstavka 1, točka 1, ne vključuje ponudnikov storitev, katerih glavni namen je izkoriščanje ali delitev sredstev.
  Omejena je na
  ponudnike storitev, pri katerih organizacija dela, ki ga opravlja posameznik,
  ni le manjša in povsem pomožna
  komponenta.

Opredelitev digitalnih platform dela iz odstavka 1, točka 1, ne vključuje ponudnikov storitev, katerih glavni namen je izkoriščanje ali delitev sredstev.
  Uporablja se za
  ponudnike storitev
  , tudi pomožnih,
  pri katerih je organizacija dela, ki ga opravlja posameznik,
  nujna in bistvena
  komponenta.

Obrazložitev

Na ta način se zagotovi skladnost z uvodno izjavo 18 ter se nujne in bistvene pomožne storitve, ki vključujejo element dela, ki ga opravljajo posamezniki, lahko vključijo v področje uporabe direktive, kadar so naročene prek platforme.

Predlog spremembe 11

Poglavje II, člen 4 – Pravna domneva, točka 1

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Za pogodbeno razmerje med digitalno platformo dela, ki v smislu odstavka 2 nadzoruje opravljanje dela, in osebo, ki opravlja platformno delo prek te platforme, velja pravna domneva, da gre za delovno razmerje. V ta namen države članice vzpostavijo okvir ukrepov v skladu s svojimi nacionalnimi pravnimi in pravosodnimi sistemi. | Za pogodbeno razmerje med digitalno platformo dela, ki v smislu odstavka 2 nadzoruje opravljanje dela, in osebo, ki opravlja platformno delo prek te platforme, velja pravna domneva, da gre za delovno razmerje. V ta namen države članice vzpostavijo okvir ukrepov v skladu s svojimi nacionalnimi pravnimi in pravosodnimi sistemi. |
| Pravna domneva se uporablja v vseh ustreznih upravnih in pravnih postopkih. Pristojni organi, ki preverjajo skladnost z ustrezno zakonodajo ali jo izvršujejo, se
  lahko
  sklicujejo na to domnevo. | Pravna domneva se uporablja v vseh ustreznih upravnih in pravnih postopkih. Pristojni organi, ki preverjajo skladnost z ustrezno zakonodajo ali jo izvršujejo, se sklicujejo na to domnevo
  , medtem ko se pogodbeno razmerje ocenjuje in določa na nacionalni ravni. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Za pogodbeno razmerje med digitalno platformo dela, ki v smislu odstavka 2 nadzoruje opravljanje dela, in osebo, ki opravlja platformno delo prek te platforme, velja pravna domneva, da gre za delovno razmerje. V ta namen države članice vzpostavijo okvir ukrepov v skladu s svojimi nacionalnimi pravnimi in pravosodnimi sistemi.

Za pogodbeno razmerje med digitalno platformo dela, ki v smislu odstavka 2 nadzoruje opravljanje dela, in osebo, ki opravlja platformno delo prek te platforme, velja pravna domneva, da gre za delovno razmerje. V ta namen države članice vzpostavijo okvir ukrepov v skladu s svojimi nacionalnimi pravnimi in pravosodnimi sistemi.

Pravna domneva se uporablja v vseh ustreznih upravnih in pravnih postopkih. Pristojni organi, ki preverjajo skladnost z ustrezno zakonodajo ali jo izvršujejo, se
  lahko
  sklicujejo na to domnevo.

Pravna domneva se uporablja v vseh ustreznih upravnih in pravnih postopkih. Pristojni organi, ki preverjajo skladnost z ustrezno zakonodajo ali jo izvršujejo, se sklicujejo na to domnevo
  , medtem ko se pogodbeno razmerje ocenjuje in določa na nacionalni ravni.

Obrazložitev

Čeprav so države članice na koncu odgovorne za oceno in določitev pogodbenega razmerja in lahko v skladu s svojimi nacionalnimi pravnimi in pravosodnimi sistemi vzpostavijo okvir ukrepov za izvajanje direktive, uporaba domneve ni neobvezna. Omogoča oceno in opredelitev pogodbenega razmerja med digitalno platformo dela in osebo, ki prek nje opravlja delo, kar je eden glavnih ciljev besedila.

Predlog spremembe 12

Poglavje II, člen 4 – Pravna domneva, točka 2

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Da se dejavnost lahko razume kot nadzor nad opravljanjem dela v smislu odstavka 1, vključuje vsaj
  dvoje
  od naslednjega: | Da se dejavnost lahko razume kot nadzor nad opravljanjem dela v smislu odstavka 1, vključuje vsaj
  eno
  od naslednjega: |
| (a) | dejansko opredelitev ali določitev zgornjih mej višine plačila; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Da se dejavnost lahko razume kot nadzor nad opravljanjem dela v smislu odstavka 1, vključuje vsaj
  dvoje
  od naslednjega:

Da se dejavnost lahko razume kot nadzor nad opravljanjem dela v smislu odstavka 1, vključuje vsaj
  eno
  od naslednjega:

(a)

dejansko opredelitev ali določitev zgornjih mej višine plačila;

| (a) | dejansko opredelitev ali določitev zgornjih mej višine plačila
  ali cene storitve
  ; |
| --- | --- |

(a)

dejansko opredelitev ali določitev zgornjih mej višine plačila
  ali cene storitve
  ;

| (b) | zahtevo, da oseba, ki opravlja platformno delo, spoštuje posebna zavezujoča pravila glede videza, obnašanja do prejemnika storitve ali opravljanja dela; |
| --- | --- |

(b)

zahtevo, da oseba, ki opravlja platformno delo, spoštuje posebna zavezujoča pravila glede videza, obnašanja do prejemnika storitve ali opravljanja dela;

| (b) | zahtevo, da oseba, ki opravlja platformno delo, spoštuje posebna zavezujoča pravila glede videza, obnašanja do prejemnika storitve ali opravljanja dela; |
| --- | --- |

(b)

zahtevo, da oseba, ki opravlja platformno delo, spoštuje posebna zavezujoča pravila glede videza, obnašanja do prejemnika storitve ali opravljanja dela;

| (c) | nadzor nad opravljanjem dela ali preverjanje kakovosti rezultatov dela, vključno z elektronskimi sredstvi; |
| --- | --- |

(c)

nadzor nad opravljanjem dela ali preverjanje kakovosti rezultatov dela, vključno z elektronskimi sredstvi;

| (c) | nadzor nad opravljanjem dela ali preverjanje kakovosti rezultatov dela, vključno z elektronskimi sredstvi; |
| --- | --- |

(c)

nadzor nad opravljanjem dela ali preverjanje kakovosti rezultatov dela, vključno z elektronskimi sredstvi;

| (d) | dejansko omejevanje svobode organiziranja dela, tudi s sankcijami, zlasti glede izbire delovnega časa ali obdobij odsotnosti, sprejemanja ali zavrnitve nalog ali uporabe podizvajalcev ali namestnikov; |
| --- | --- |

(d)

dejansko omejevanje svobode organiziranja dela, tudi s sankcijami, zlasti glede izbire delovnega časa ali obdobij odsotnosti, sprejemanja ali zavrnitve nalog ali uporabe podizvajalcev ali namestnikov;

| (d) | dejansko omejevanje svobode organiziranja dela
  z dajanjem prednosti prihodnjim ponudbam dela,
  tudi s sankcijami, zlasti glede izbire delovnega časa
  , delovnih vzorcev
  ali obdobij odsotnosti, sprejemanja ali zavrnitve nalog ali uporabe podizvajalcev ali namestnikov; |
| --- | --- |

(d)

dejansko omejevanje svobode organiziranja dela
  z dajanjem prednosti prihodnjim ponudbam dela,
  tudi s sankcijami, zlasti glede izbire delovnega časa
  , delovnih vzorcev
  ali obdobij odsotnosti, sprejemanja ali zavrnitve nalog ali uporabe podizvajalcev ali namestnikov;

| (e) | dejansko omejevanje možnosti oblikovanja baze strank ali opravljanja dela za katero koli tretjo osebo. |
| --- | --- |

(e)

dejansko omejevanje možnosti oblikovanja baze strank ali opravljanja dela za katero koli tretjo osebo.

| (e) | dejansko omejevanje možnosti oblikovanja baze strank
  , tudi med strankami platforme,
  ali opravljanja dela za katero koli tretjo osebo. |
| --- | --- |

(e)

dejansko omejevanje možnosti oblikovanja baze strank
  , tudi med strankami platforme,
  ali opravljanja dela za katero koli tretjo osebo.

Ta seznam pogojev se lahko dopolni z dodatnimi praksami, ki štejejo za nadzor nad opravljanjem dela v nacionalni zakonodaji, sodni praksi ali praksi.

Obrazložitev

Kadar digitalne platforme dela nadzorujejo nekatere elemente opravljanja dela, delujejo kot delodajalci v delovnem razmerju. Usmerjanje in nadzor ali pravna podrejenost so bistveni elementi opredelitve delovnega razmerja v državah članicah in v sodni praksi Sodišča. Vsako merilo iz člena 4 neodvisno opredeljuje en element upravljanja in nadzora; samo eno od njih mora zadostovati za domnevo delodajalca, ki jo lahko delavec ali delodajalec po potrebi še vedno izpodbija.

Pri prvem merilu, dejanski opredelitvi ali določitvi zgornjih mej cene storitve, gre za določitev ali omejitev višine plačila delavca, ne glede na njegov status.

Pri četrtem merilu sta zavrnitev naloge in razpoložljivost delavca ter njegovega delovnega časa razlog, da nekatere platforme dodeljujejo prihodnje ponudbe za delo, kar jim omogoča, da posredno nadzorujejo organizacijo dela oseb, ki delajo prek nje, in omejujejo svobodo organizacije delovnega časa, ki jo te osebe sicer imajo, če so neodvisne. Podobno lahko samozaposleni delavci svobodno organizirajo svoje prednostne naloge in odmore ter tako oblikujejo svoje delovne vzorce. Če je ta zmožnost omejena, platforma deluje kot delodajalec.

Pri petem merilu je možnost sklenitve poslovnega razmerja s stranko neločljivo povezana s statusom samozaposlene osebe. Če je ta možnost omejena in platforma ohrani ekskluziven poslovni odnos s svojimi strankami, potem deluje kot delodajalec. Seznam meril ni popoln.

Predlog spremembe 13

Poglavje II, člen 4 – Pravna domneva, točka 3

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice sprejmejo podporne ukrepe za zagotovitev učinkovitega izvajanja pravne domneve iz odstavka 1, pri čemer upoštevajo učinek na zagonska podjetja, preprečijo zajetje resnično samozaposlenih oseb in podpirajo trajnostno rast digitalnih platform dela. Še zlasti: | Države članice sprejmejo podporne ukrepe za zagotovitev učinkovitega izvajanja pravne domneve iz odstavka 1, pri čemer upoštevajo učinek na zagonska podjetja, preprečijo zajetje resnično samozaposlenih oseb
  , v celoti spoštujejo avtonomijo socialnih partnerjev
  in podpirajo trajnostno rast digitalnih platform dela. Še zlasti: |
| (f) | zagotovijo, da so informacije o uporabi pravne domneve na voljo javnosti na jasen, celovit in lahko dostopen način; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice sprejmejo podporne ukrepe za zagotovitev učinkovitega izvajanja pravne domneve iz odstavka 1, pri čemer upoštevajo učinek na zagonska podjetja, preprečijo zajetje resnično samozaposlenih oseb in podpirajo trajnostno rast digitalnih platform dela. Še zlasti:

Države članice sprejmejo podporne ukrepe za zagotovitev učinkovitega izvajanja pravne domneve iz odstavka 1, pri čemer upoštevajo učinek na zagonska podjetja, preprečijo zajetje resnično samozaposlenih oseb
  , v celoti spoštujejo avtonomijo socialnih partnerjev
  in podpirajo trajnostno rast digitalnih platform dela. Še zlasti:

(f)

zagotovijo, da so informacije o uporabi pravne domneve na voljo javnosti na jasen, celovit in lahko dostopen način;

| (f) | zagotovijo, da so informacije o uporabi pravne domneve na voljo javnosti na jasen, celovit in lahko dostopen način; |
| --- | --- |

(f)

zagotovijo, da so informacije o uporabi pravne domneve na voljo javnosti na jasen, celovit in lahko dostopen način;

| (g) | oblikujejo smernice za digitalne platforme dela, osebe, ki opravljajo platformno delo, in socialne partnerje za razumevanje in izvrševanje pravne domneve, tudi glede postopkov za njeno izpodbijanje v skladu s členom 5; |
| --- | --- |

(g)

oblikujejo smernice za digitalne platforme dela, osebe, ki opravljajo platformno delo, in socialne partnerje za razumevanje in izvrševanje pravne domneve, tudi glede postopkov za njeno izpodbijanje v skladu s členom 5;

| (g) | oblikujejo smernice za digitalne platforme dela, osebe, ki opravljajo platformno delo, in socialne partnerje za razumevanje in izvrševanje pravne domneve, tudi glede postopkov za njeno izpodbijanje v skladu s členom 5; |
| --- | --- |

(g)

oblikujejo smernice za digitalne platforme dela, osebe, ki opravljajo platformno delo, in socialne partnerje za razumevanje in izvrševanje pravne domneve, tudi glede postopkov za njeno izpodbijanje v skladu s členom 5;

| (h) | oblikujejo smernice za izvršilne organe za proaktivno ciljno ukrepanje proti neskladnim digitalnim platformam dela; |
| --- | --- |

(h)

oblikujejo smernice za izvršilne organe za proaktivno ciljno ukrepanje proti neskladnim digitalnim platformam dela;

| (h) | oblikujejo smernice za digitalne platforme dela in osebe, ki opravljajo platformno delo, da se pravilno opredeli sektor dejavnosti, s katerim so povezane, ter omogoči celovito izvajanje veljavne zakonodaje in kolektivnih pogodb v tem sektorju; |
| --- | --- |

(h)

oblikujejo smernice za digitalne platforme dela in osebe, ki opravljajo platformno delo, da se pravilno opredeli sektor dejavnosti, s katerim so povezane, ter omogoči celovito izvajanje veljavne zakonodaje in kolektivnih pogodb v tem sektorju;

| (i) | okrepijo nadzor in inšpekcijske preglede na terenu, ki jih izvajajo inšpektorati za delo ali organi, odgovorni za izvrševanje delovnega prava, hkrati pa zagotovijo, da so takšni nadzor in inšpekcijski pregledi sorazmerni in nediskriminatorni. |
| --- | --- |

(i)

okrepijo nadzor in inšpekcijske preglede na terenu, ki jih izvajajo inšpektorati za delo ali organi, odgovorni za izvrševanje delovnega prava, hkrati pa zagotovijo, da so takšni nadzor in inšpekcijski pregledi sorazmerni in nediskriminatorni.

| (i) | oblikujejo smernice za izvršilne organe za proaktivno ciljno ukrepanje proti neskladnim digitalnim platformam dela
  in njihov pregon
  ; |
| --- | --- |

(i)

oblikujejo smernice za izvršilne organe za proaktivno ciljno ukrepanje proti neskladnim digitalnim platformam dela
  in njihov pregon
  ;

| (j) | okrepijo nadzor in inšpekcijske preglede na terenu, ki jih izvajajo inšpektorati za delo ali organi, odgovorni za izvrševanje delovnega prava, hkrati pa zagotovijo, da
  imajo organi, ki skrbijo, da se zakonodaja spoštuje, na voljo potrebno osebje in usposabljanje, da
  so takšni nadzor in inšpekcijski pregledi
  učinkoviti, sorazmerni in nediskriminatorni. |
| --- | --- |

(j)

okrepijo nadzor in inšpekcijske preglede na terenu, ki jih izvajajo inšpektorati za delo ali organi, odgovorni za izvrševanje delovnega prava, hkrati pa zagotovijo, da
  imajo organi, ki skrbijo, da se zakonodaja spoštuje, na voljo potrebno osebje in usposabljanje, da
  so takšni nadzor in inšpekcijski pregledi
  učinkoviti, sorazmerni in nediskriminatorni.

Obrazložitev

Da se udeleženim stranem lahko nudi pravno varnost in preglednost, je bistveno omogočiti, da se poleg statusa delodajalca, zaposlenega ali samozaposlenega pojasni, katera pravila, tako zakonodajna kot izhajajoča iz kolektivnih pogodb, se ob polnem spoštovanju avtonomije socialnih partnerjev uporabljajo za delavce in platformo. Hkrati bi morali imeti izvršilni organi možnost, da sprožijo sodne postopke proti neskladnim digitalnim platformam dela.

Poleg tega je lahko delo na digitalnih platformah geografsko in časovno zelo razpršeno, kar lahko oteži nadzor nad digitalnimi platformami, kjer je zaposlenih v ta namen manj. Takšno spremljanje zahteva tudi posebno znanje o delovanju platforme, ki ga morajo pristojni organi pridobiti, da bi izvajali to nalogo na način, ki prinaša dobre rezultate.

Predlog spremembe 14

Poglavje II, člen 5 – Možnost izpodbijanja pravne domneve

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo možnost, da katera koli od strank izpodbija pravno domnevo iz člena 4 v pravnih ali upravnih postopkih ali obojih. | Države članice zagotovijo možnost, da katera koli od strank izpodbija pravno domnevo iz člena 4 v pravnih ali upravnih postopkih ali obojih. |
| Kadar digitalna platforma dela trdi, da zadevno pogodbeno razmerje ni delovno razmerje, kot je opredeljeno v zakonodaji, kolektivnih pogodbah ali praksi, ki velja v državah članicah, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča, dokazno breme nosi digitalna platforma dela. Taki postopki nimajo odložilnega učinka na uporabo pravne domneve. | Kadar digitalna platforma dela trdi, da zadevno pogodbeno razmerje ni delovno razmerje, kot je opredeljeno v zakonodaji, kolektivnih pogodbah ali praksi, ki velja v državah članicah, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča, dokazno breme nosi digitalna platforma dela
  , ki mora torej dokazati, da pogodbeno razmerje, v katerem ima v skladu s členom 4 status delodajalca, ne spada v opredelitev delovnega razmerja
  . Taki postopki nimajo odložilnega učinka na uporabo pravne domneve. |
| Kadar oseba, ki opravlja platformno delo, trdi, da zadevno pogodbeno razmerje ni delovno razmerje, kot je opredeljeno v zakonodaji, kolektivnih pogodbah ali praksi, ki veljajo v zadevni državi članici, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča, mora digitalna platforma dela pomagati pri ustreznem reševanju postopkov, zlasti z zagotavljanjem vseh ustreznih informacij, s katerimi razpolaga. | Kadar oseba, ki opravlja platformno delo, trdi, da zadevno pogodbeno razmerje ni delovno razmerje, kot je opredeljeno v zakonodaji, kolektivnih pogodbah ali praksi, ki veljajo v zadevni državi članici, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča, mora digitalna platforma dela pomagati pri ustreznem reševanju postopkov, zlasti z zagotavljanjem vseh ustreznih informacij, s katerimi razpolaga. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice zagotovijo možnost, da katera koli od strank izpodbija pravno domnevo iz člena 4 v pravnih ali upravnih postopkih ali obojih.

Države članice zagotovijo možnost, da katera koli od strank izpodbija pravno domnevo iz člena 4 v pravnih ali upravnih postopkih ali obojih.

Kadar digitalna platforma dela trdi, da zadevno pogodbeno razmerje ni delovno razmerje, kot je opredeljeno v zakonodaji, kolektivnih pogodbah ali praksi, ki velja v državah članicah, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča, dokazno breme nosi digitalna platforma dela. Taki postopki nimajo odložilnega učinka na uporabo pravne domneve.

Kadar digitalna platforma dela trdi, da zadevno pogodbeno razmerje ni delovno razmerje, kot je opredeljeno v zakonodaji, kolektivnih pogodbah ali praksi, ki velja v državah članicah, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča, dokazno breme nosi digitalna platforma dela
  , ki mora torej dokazati, da pogodbeno razmerje, v katerem ima v skladu s členom 4 status delodajalca, ne spada v opredelitev delovnega razmerja
  . Taki postopki nimajo odložilnega učinka na uporabo pravne domneve.

Kadar oseba, ki opravlja platformno delo, trdi, da zadevno pogodbeno razmerje ni delovno razmerje, kot je opredeljeno v zakonodaji, kolektivnih pogodbah ali praksi, ki veljajo v zadevni državi članici, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča, mora digitalna platforma dela pomagati pri ustreznem reševanju postopkov, zlasti z zagotavljanjem vseh ustreznih informacij, s katerimi razpolaga.

Kadar oseba, ki opravlja platformno delo, trdi, da zadevno pogodbeno razmerje ni delovno razmerje, kot je opredeljeno v zakonodaji, kolektivnih pogodbah ali praksi, ki veljajo v zadevni državi članici, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča, mora digitalna platforma dela pomagati pri ustreznem reševanju postopkov, zlasti z zagotavljanjem vseh ustreznih informacij, s katerimi razpolaga.

Obrazložitev

Za učinkovitost pravne domneve iz člena 4 je bistveno, da se uredijo podrobna pravila za njeno izpodbijanje. Zato je treba okrepiti dokazno breme platforme, nikakor pa ne oslabiti pravne domneve.

Predlog spremembe 15

Poglavje III, Algoritmično upravljanje, člen 6 – Preglednost in uporaba avtomatiziranih sistemov spremljanja in odločanja, točka 3

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Digitalne platforme dela zagotovijo informacije iz odstavka 2 v obliki dokumenta, ki je lahko v elektronski obliki. Te informacije zagotovijo najpozneje prvi delovni dan, v primeru bistvenih sprememb in kadar koli na zahtevo platformnih delavcev. Informacije so predstavljene v jedrnati, pregledni, razumljivi in lahko dostopni obliki ter v jasnem in preprostem jeziku. | Digitalne platforme dela zagotovijo informacije iz odstavka 2 v obliki dokumenta, ki je lahko v elektronski obliki. Te informacije zagotovijo najpozneje prvi delovni dan, v primeru bistvenih sprememb in kadar koli na zahtevo platformnih delavcev. Informacije so predstavljene v jedrnati, pregledni, razumljivi in lahko dostopni obliki
  v uradnih jezikih države članice, v kateri delavec opravlja svoje delo,
  ter v jasnem in preprostem jeziku. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Digitalne platforme dela zagotovijo informacije iz odstavka 2 v obliki dokumenta, ki je lahko v elektronski obliki. Te informacije zagotovijo najpozneje prvi delovni dan, v primeru bistvenih sprememb in kadar koli na zahtevo platformnih delavcev. Informacije so predstavljene v jedrnati, pregledni, razumljivi in lahko dostopni obliki ter v jasnem in preprostem jeziku.

Digitalne platforme dela zagotovijo informacije iz odstavka 2 v obliki dokumenta, ki je lahko v elektronski obliki. Te informacije zagotovijo najpozneje prvi delovni dan, v primeru bistvenih sprememb in kadar koli na zahtevo platformnih delavcev. Informacije so predstavljene v jedrnati, pregledni, razumljivi in lahko dostopni obliki
  v uradnih jezikih države članice, v kateri delavec opravlja svoje delo,
  ter v jasnem in preprostem jeziku.

Obrazložitev

Možnost prejemanja informacij iz tega člena v uradnih jezikih države, v kateri delavec dela, je bistvena za njihovo pravilno razumevanje.

Predlog spremembe 16

Poglavje III, Algoritmično upravljanje, člen 6 – Preglednost in uporaba avtomatiziranih sistemov spremljanja in odločanja, točka 5

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 5.   Digitalne platforme dela ne obdelujejo nobenih osebnih podatkov v zvezi s platformnimi delavci, ki niso neločljivo povezani in nujno potrebni za izvajanje pogodbe med temi platformnim delavcem in digitalno platformo dela. Zlasti: | 5.   Digitalne platforme dela ne obdelujejo nobenih osebnih podatkov v zvezi s platformnimi delavci, ki niso neločljivo povezani in nujno potrebni za izvajanje pogodbe med temi platformnim delavcem in digitalno platformo dela. Zlasti: |
| (a) | ne obdelujejo nobenih osebnih podatkov o čustvenem ali psihološkem stanju platformnega delavca; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

5.   Digitalne platforme dela ne obdelujejo nobenih osebnih podatkov v zvezi s platformnimi delavci, ki niso neločljivo povezani in nujno potrebni za izvajanje pogodbe med temi platformnim delavcem in digitalno platformo dela. Zlasti:

5.   Digitalne platforme dela ne obdelujejo nobenih osebnih podatkov v zvezi s platformnimi delavci, ki niso neločljivo povezani in nujno potrebni za izvajanje pogodbe med temi platformnim delavcem in digitalno platformo dela. Zlasti:

(a)

ne obdelujejo nobenih osebnih podatkov o čustvenem ali psihološkem stanju platformnega delavca;

| (a) | ne obdelujejo nobenih osebnih podatkov o čustvenem ali psihološkem stanju platformnega delavca; |
| --- | --- |

(a)

ne obdelujejo nobenih osebnih podatkov o čustvenem ali psihološkem stanju platformnega delavca;

| (b) | ne obdelujejo nobenih osebnih podatkov v zvezi z zdravjem platformnega delavca, razen v primerih iz člena 9(2), točke (b) do (j), Uredbe (EU) 2016/679; |
| --- | --- |

(b)

ne obdelujejo nobenih osebnih podatkov v zvezi z zdravjem platformnega delavca, razen v primerih iz člena 9(2), točke (b) do (j), Uredbe (EU) 2016/679;

| (b) | ne obdelujejo nobenih osebnih podatkov v zvezi z zdravjem platformnega delavca, razen v primerih iz člena 9(2), točke (b) do (j), Uredbe (EU) 2016/679; |
| --- | --- |

(b)

ne obdelujejo nobenih osebnih podatkov v zvezi z zdravjem platformnega delavca, razen v primerih iz člena 9(2), točke (b) do (j), Uredbe (EU) 2016/679;

| (c) | ne obdelujejo nobenih osebnih podatkov v zvezi z zasebnimi pogovori, vključno s komunikacijo s predstavniki platformnih delavcev; |
| --- | --- |

(c)

ne obdelujejo nobenih osebnih podatkov v zvezi z zasebnimi pogovori, vključno s komunikacijo s predstavniki platformnih delavcev;

| (c) | ne obdelujejo nobenih osebnih podatkov v zvezi z zasebnimi pogovori, vključno s komunikacijo s predstavniki platformnih delavcev; |
| --- | --- |

(c)

ne obdelujejo nobenih osebnih podatkov v zvezi z zasebnimi pogovori, vključno s komunikacijo s predstavniki platformnih delavcev;

| (d) | ne zbirajo nobenih osebnih podatkov, kadar platformni delavec ne ponuja ali opravlja platformnega dela. |
| --- | --- |

(d)

ne zbirajo nobenih osebnih podatkov, kadar platformni delavec ne ponuja ali opravlja platformnega dela.

| (d) | ne uporabljajo zbranih podatkov za to, da ugotavljajo ali predpostavljajo pripadnost ali članstvo v sindikatu ali sodelovanje pri sindikalni dejavnosti; |
| --- | --- |

(d)

ne uporabljajo zbranih podatkov za to, da ugotavljajo ali predpostavljajo pripadnost ali članstvo v sindikatu ali sodelovanje pri sindikalni dejavnosti;

ne uporabljajo zbranih podatkov za to, da ugotavljajo ali predpostavljajo pripadnost ali članstvo v sindikatu ali sodelovanje pri sindikalni dejavnosti;

| (
  e) | ne zbirajo nobenih osebnih podatkov, kadar platformni delavec ne ponuja ali opravlja platformnega dela. |
| --- | --- |

(
  e)

e)

ne zbirajo nobenih osebnih podatkov, kadar platformni delavec ne ponuja ali opravlja platformnega dela.

Obrazložitev

Obrazložitev

Poleg izmenjav s predstavniki delavcev je bistveno preprečiti uporabo podatkov o delavcih, namenjenih omejevanju, preprečevanju ali kaznovanju organiziranja delavcev in kolektivnih ukrepov.

Predlog spremembe 17

Predlog spremembe 17

Poglavje III, Algoritmično upravljanje, člen 7 – Človekovo spremljanje avtomatiziranih sistemov, točka 2

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Brez poseganja v Direktivo Sveta 89/391/EGS in povezane direktive s področja varnosti in zdravja pri delu digitalne platforme dela: | Brez poseganja v Direktivo Sveta 89/391/EGS in povezane direktive s področja varnosti in zdravja pri delu digitalne platforme dela: |
| (a) | ocenijo tveganja avtomatiziranih sistemov spremljanja in odločanja za varnost in zdravje platformnih delavcev, zlasti morebitna tveganja za nezgode, povezane z delom, ter psihosocialna in ergonomska tveganja; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Brez poseganja v Direktivo Sveta 89/391/EGS in povezane direktive s področja varnosti in zdravja pri delu digitalne platforme dela:

Brez poseganja v Direktivo Sveta 89/391/EGS in povezane direktive s področja varnosti in zdravja pri delu digitalne platforme dela:

(a)

ocenijo tveganja avtomatiziranih sistemov spremljanja in odločanja za varnost in zdravje platformnih delavcev, zlasti morebitna tveganja za nezgode, povezane z delom, ter psihosocialna in ergonomska tveganja;

| (a) | v sodelovanju in posvetovanju z delavci ali njihovimi predstavniki
  ocenijo tveganja avtomatiziranih sistemov spremljanja in odločanja za varnost in zdravje platformnih delavcev, zlasti morebitna tveganja za nezgode, povezane z delom, ter psihosocialna in ergonomska tveganja; |
| --- | --- |

(a)

v sodelovanju in posvetovanju z delavci ali njihovimi predstavniki
  ocenijo tveganja avtomatiziranih sistemov spremljanja in odločanja za varnost in zdravje platformnih delavcev, zlasti morebitna tveganja za nezgode, povezane z delom, ter psihosocialna in ergonomska tveganja;

v sodelovanju in posvetovanju z delavci ali njihovimi predstavniki

| (b) | ocenijo, ali so zaščitni ukrepi teh sistemov primerni za ugotovljena tveganja glede na posebne značilnosti delovnega okolja; |
| --- | --- |

(b)

ocenijo, ali so zaščitni ukrepi teh sistemov primerni za ugotovljena tveganja glede na posebne značilnosti delovnega okolja;

| (b) | v sodelovanju in posvetovanju z delavci ali njihovimi predstavniki
  ocenijo, ali so zaščitni ukrepi teh sistemov primerni za ugotovljena tveganja glede na posebne značilnosti delovnega okolja; |
| --- | --- |

(b)

v sodelovanju in posvetovanju z delavci ali njihovimi predstavniki
  ocenijo, ali so zaščitni ukrepi teh sistemov primerni za ugotovljena tveganja glede na posebne značilnosti delovnega okolja;

v sodelovanju in posvetovanju z delavci ali njihovimi predstavniki

| (c) | uvedejo ustrezne preventivne in zaščitne ukrepe. |
| --- | --- |

(c)

uvedejo ustrezne preventivne in zaščitne ukrepe.

| (c) | v sodelovanju in posvetovanju z delavci ali njihovimi predstavniki
  uvedejo ustrezne preventivne in zaščitne ukrepe; |
| --- | --- |

(c)

v sodelovanju in posvetovanju z delavci ali njihovimi predstavniki
  uvedejo ustrezne preventivne in zaščitne ukrepe;

v sodelovanju in posvetovanju z delavci ali njihovimi predstavniki

| (d) | dajo zgoraj navedene informacije na voljo organom za delo, organom socialnega varstva in drugim organom, pristojnim za zdravje in varnost pri delu, pa tudi predstavnikom oseb, ki opravljajo platformno delo, kadar ti opravljajo predstavniške funkcije
  . |
| --- | --- |

(d)

(d)

dajo zgoraj navedene informacije na voljo organom za delo, organom socialnega varstva in drugim organom, pristojnim za zdravje in varnost pri delu, pa tudi predstavnikom oseb, ki opravljajo platformno delo, kadar ti opravljajo predstavniške funkcije
  .

dajo zgoraj navedene informacije na voljo organom za delo, organom socialnega varstva in drugim organom, pristojnim za zdravje in varnost pri delu, pa tudi predstavnikom oseb, ki opravljajo platformno delo, kadar ti opravljajo predstavniške funkcije

Obrazložitev

Obrazložitev

Čeprav je bistveno, da digitalne platforme dela ocenijo in preprečijo tveganja za varnost in zdravje platformnih delavcev, ki jih prinašajo sistemi avtomatiziranega spremljanja in odločanja, pa samoregulacija ni dovolj. V ta proces je treba vključiti tudi organe za delo, organe socialnega varstva in druge pristojne organe za zdravje in varnost pri delu ter delavce in njihove predstavnike.

Predlog spremembe 18

Predlog spremembe 18

Poglavje III, Algoritmično upravljanje, člen 8 – Človekovo pregledovanje pomembnih odločitev, točka 1

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Človekovo
  pregledovanje
  pomembnih odločitev | Človekovo
  nadzorovanje
  pomembnih odločitev |
| 1.   Države članice zagotovijo, da imajo platformni delavci pravico, da od digitalne platforme dela dobijo pojasnilo za vse odločitve, sprejete ali podprte z avtomatiziranim sistemom odločanja, ki znatno vplivajo na njihove delovne pogoje, kot so opredeljene v členu 6(1), točka (b). Države članice zlasti zagotovijo, da digitalne platforme dela platformnim delavcem zagotavljajo dostop do kontaktne osebe, ki jo digitalna platforma dela imenuje za razpravo o dejstvih, okoliščinah in razlogih, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev, in njihovo pojasnjevanje. Digitalne platforme dela zagotovijo, da imajo take kontaktne osebe potrebne kompetence, usposobljenost in pooblastila za opravljanje te funkcije. | 1.   Države članice zagotovijo, da imajo platformni delavci pravico, da od digitalne platforme dela
  v uradnih jezikih države članice, v kateri opravljajo svoje delo,
  dobijo pojasnilo za vse odločitve, sprejete ali podprte z avtomatiziranim sistemom odločanja, ki znatno vplivajo na njihove delovne pogoje, kot so opredeljene v členu 6(1), točka (b). Države članice zlasti zagotovijo, da digitalne platforme dela platformnim delavcem zagotavljajo dostop do kontaktne osebe, ki jo digitalna platforma dela imenuje za razpravo o dejstvih, okoliščinah in razlogih, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev, in njihovo pojasnjevanje. Digitalne platforme dela zagotovijo, da imajo take kontaktne osebe potrebne kompetence, usposobljenost in pooblastila za opravljanje te funkcije. |
| Digitalne platforme dela platformnemu delavcu zagotovijo pisno obrazložitev razlogov za vsako odločitev,
  sprejeto ali
  podprto z avtomatiziranim sistemom odločanja, o omejitvi, začasni ukinitvi ali zaprtju računa platformnega delavca, vsako odločitev o zavrnitvi
  plačila
  za delo, ki ga opravi platformni delavec, vsako odločitev o pogodbenem statusu platformnega delavca ali vsako odločitev s podobnimi učinki. | |
| | Digitalne platforme dela poskrbijo, da vsaka odločitev o omejitvi, začasni ukinitvi ali zaprtju računa platformnega delavca, vsaka odločitev, ki vpliva na delovne pogoje platformnega delavca, kot je zavrnitev ali sprememba plačila za delo, ki ga opravi platformni delavec, vsaka odločitev o pogodbenem statusu platformnega delavca ali vsaka druga odločitev s podobnimi učinki, vključno z omejitvijo delovnega časa, ne temelji zgolj na avtomatizirani obdelavi.
  Digitalne platforme dela platformnemu delavcu zagotovijo pisno obrazložitev razlogov za vsako odločitev, podprto z avtomatiziranim sistemom odločanja, o omejitvi, začasni ukinitvi ali zaprtju računa platformnega delavca, vsako odločitev o zavrnitvi
  ali spremembi delovnih pogojev platformnega delavca, kot je plačilo
  za delo, ki ga opravi platformni delavec, vsako odločitev o pogodbenem statusu platformnega delavca ali vsako odločitev s podobnimi učinki.


  Digitalne platforme dela platformnim delavcem zagotavljajo podatke o kontaktni osebi, ki jo je digitalna platforma dela imenovala za razpravo o dejstvih, okoliščinah in razlogih, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev, in njihovo pojasnjevanje.




  Digitalne platforme dela platformnemu delavcu na njegovo zahtevo posredujejo mnenja ali ocene prejemnikov njegovih storitev, pri čemer mu zagotavljajo pravico do pozabe in popravka v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov

   (1)

  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Človekovo
  pregledovanje
  pomembnih odločitev

pregledovanje

Človekovo
  nadzorovanje
  pomembnih odločitev

nadzorovanje

1.   Države članice zagotovijo, da imajo platformni delavci pravico, da od digitalne platforme dela dobijo pojasnilo za vse odločitve, sprejete ali podprte z avtomatiziranim sistemom odločanja, ki znatno vplivajo na njihove delovne pogoje, kot so opredeljene v členu 6(1), točka (b). Države članice zlasti zagotovijo, da digitalne platforme dela platformnim delavcem zagotavljajo dostop do kontaktne osebe, ki jo digitalna platforma dela imenuje za razpravo o dejstvih, okoliščinah in razlogih, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev, in njihovo pojasnjevanje. Digitalne platforme dela zagotovijo, da imajo take kontaktne osebe potrebne kompetence, usposobljenost in pooblastila za opravljanje te funkcije.

1.   Države članice zagotovijo, da imajo platformni delavci pravico, da od digitalne platforme dela
  v uradnih jezikih države članice, v kateri opravljajo svoje delo,
  dobijo pojasnilo za vse odločitve, sprejete ali podprte z avtomatiziranim sistemom odločanja, ki znatno vplivajo na njihove delovne pogoje, kot so opredeljene v členu 6(1), točka (b). Države članice zlasti zagotovijo, da digitalne platforme dela platformnim delavcem zagotavljajo dostop do kontaktne osebe, ki jo digitalna platforma dela imenuje za razpravo o dejstvih, okoliščinah in razlogih, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev, in njihovo pojasnjevanje. Digitalne platforme dela zagotovijo, da imajo take kontaktne osebe potrebne kompetence, usposobljenost in pooblastila za opravljanje te funkcije.

Digitalne platforme dela platformnemu delavcu zagotovijo pisno obrazložitev razlogov za vsako odločitev,
  sprejeto ali
  podprto z avtomatiziranim sistemom odločanja, o omejitvi, začasni ukinitvi ali zaprtju računa platformnega delavca, vsako odločitev o zavrnitvi
  plačila
  za delo, ki ga opravi platformni delavec, vsako odločitev o pogodbenem statusu platformnega delavca ali vsako odločitev s podobnimi učinki.

sprejeto ali

plačila

Digitalne platforme dela poskrbijo, da vsaka odločitev o omejitvi, začasni ukinitvi ali zaprtju računa platformnega delavca, vsaka odločitev, ki vpliva na delovne pogoje platformnega delavca, kot je zavrnitev ali sprememba plačila za delo, ki ga opravi platformni delavec, vsaka odločitev o pogodbenem statusu platformnega delavca ali vsaka druga odločitev s podobnimi učinki, vključno z omejitvijo delovnega časa, ne temelji zgolj na avtomatizirani obdelavi.
  Digitalne platforme dela platformnemu delavcu zagotovijo pisno obrazložitev razlogov za vsako odločitev, podprto z avtomatiziranim sistemom odločanja, o omejitvi, začasni ukinitvi ali zaprtju računa platformnega delavca, vsako odločitev o zavrnitvi
  ali spremembi delovnih pogojev platformnega delavca, kot je plačilo
  za delo, ki ga opravi platformni delavec, vsako odločitev o pogodbenem statusu platformnega delavca ali vsako odločitev s podobnimi učinki.

Digitalne platforme dela poskrbijo, da vsaka odločitev o omejitvi, začasni ukinitvi ali zaprtju računa platformnega delavca, vsaka odločitev, ki vpliva na delovne pogoje platformnega delavca, kot je zavrnitev ali sprememba plačila za delo, ki ga opravi platformni delavec, vsaka odločitev o pogodbenem statusu platformnega delavca ali vsaka druga odločitev s podobnimi učinki, vključno z omejitvijo delovnega časa, ne temelji zgolj na avtomatizirani obdelavi.

ali spremembi delovnih pogojev platformnega delavca, kot je plačilo

Digitalne platforme dela platformnim delavcem zagotavljajo podatke o kontaktni osebi, ki jo je digitalna platforma dela imenovala za razpravo o dejstvih, okoliščinah in razlogih, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev, in njihovo pojasnjevanje.

Digitalne platforme dela platformnim delavcem zagotavljajo podatke o kontaktni osebi, ki jo je digitalna platforma dela imenovala za razpravo o dejstvih, okoliščinah in razlogih, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev, in njihovo pojasnjevanje.

Digitalne platforme dela platformnemu delavcu na njegovo zahtevo posredujejo mnenja ali ocene prejemnikov njegovih storitev, pri čemer mu zagotavljajo pravico do pozabe in popravka v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov

   (1)

  .

Digitalne platforme dela platformnemu delavcu na njegovo zahtevo posredujejo mnenja ali ocene prejemnikov njegovih storitev, pri čemer mu zagotavljajo pravico do pozabe in popravka v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov

1

.

Obrazložitev

Obrazložitev

Pravice in obveznosti morajo biti jasno opredeljene, ni dovolj zgolj to, da delavec poda zahtevo.

Platformni delavci morajo imeti poleg pravice do objektivne in razumne utemeljitve odločitve, ki je bila sprejeta z algoritmi, tudi pravico do odločitve, ki jo sprejme človeška odgovorna oseba ali nadzornik. Ta lahko poleg dejavnikov, določenih z algoritmom, upošteva tudi okoliščine, na katere se nanaša. Pravica, da odločitev o tem ne temelji izključno na avtomatizirani obdelavi, je priznana v členu 22 splošne uredbe o varstvu podatkov.

Opozoriti je treba tudi, da je prenosljivost podatkov o delavcih bistvena za poklicni razvoj. Zato je pomembno, da imajo platformni delavci možnost, da svoje izkušnje in kakovost dela na platformi uveljavljajo pri drugem delodajalcu ali platformi. Digitalne platforme dela morajo v končni fazi zagotavljati tudi dostop do kontaktne osebe, vključno s konkretnimi informacijami.

Predlog spremembe 19

Predlog spremembe 19

Poglavje III, Algoritmično upravljanje, člen 9 – Obveščanje in posvetovanje, točka 3

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Predstavnikom platformnih delavcev ali zadevnim platformnim delavcem lahko pomaga strokovnjak po njihovi izbiri, če je to potrebno, da lahko preučijo zadevo, ki je predmet obveščanja in posvetovanja, ter oblikujejo mnenje. Kadar ima digitalna platforma dela več kot
  500
  platformnih delavcev v državi članici, stroške strokovnjaka krije digitalna platforma dela, če so sorazmerni. | Predstavnikom platformnih delavcev ali zadevnim platformnim delavcem lahko pomaga strokovnjak po njihovi izbiri, če je to potrebno, da lahko preučijo zadevo, ki je predmet obveščanja in posvetovanja, ter oblikujejo mnenje. Kadar ima digitalna platforma dela več kot
  50
  platformnih delavcev v državi članici,
  v skladu s področjem uporabe Direktive 2002/14/ES, opredeljenem v njenem členu 3(a),
  stroške strokovnjaka krije digitalna platforma dela, če so sorazmerni. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Predstavnikom platformnih delavcev ali zadevnim platformnim delavcem lahko pomaga strokovnjak po njihovi izbiri, če je to potrebno, da lahko preučijo zadevo, ki je predmet obveščanja in posvetovanja, ter oblikujejo mnenje. Kadar ima digitalna platforma dela več kot
  500
  platformnih delavcev v državi članici, stroške strokovnjaka krije digitalna platforma dela, če so sorazmerni.

500

Predstavnikom platformnih delavcev ali zadevnim platformnim delavcem lahko pomaga strokovnjak po njihovi izbiri, če je to potrebno, da lahko preučijo zadevo, ki je predmet obveščanja in posvetovanja, ter oblikujejo mnenje. Kadar ima digitalna platforma dela več kot
  50
  platformnih delavcev v državi članici,
  v skladu s področjem uporabe Direktive 2002/14/ES, opredeljenem v njenem členu 3(a),
  stroške strokovnjaka krije digitalna platforma dela, če so sorazmerni.

50

v skladu s področjem uporabe Direktive 2002/14/ES, opredeljenem v njenem členu 3(a),

Obrazložitev

Obrazložitev

V členu 3(a) Direktive 2002/14/ES, ki je navedena v členu 9(1), so določena odstopanja za mala in srednja podjetja, za katera sta navedena pragova 20 in 50 delavcev. Zdi se primerno, da se pragova, določena v pravu EU, vključita v osnutek direktive, s čimer se prepreči množenje različnih pragov v zakonodajnih instrumentih, ki se uporabljajo za enaka podjetja, in zagotovi jasnost veljavnih določb. Prag 500 platformnih delavcev ustvarja upravne in finančne omejitve za dostop platformnih delavcev in njihovih predstavnikov do strokovnjaka pri zagovarjanju svojih pravic do obveščenosti in posvetovanja.

Predlog spremembe 20

Predlog spremembe 20

Končne določbe, člen 20 – Prepoved poslabšanja položaja in ugodnejše določbe, točka 2

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2.   Ta direktiva
  ne
  vpliva na pravico držav članic, da v skladu s cilji te direktive uporabljajo ali uvedejo zakone in druge predpise, ki so za platformne delavce ugodnejši, ali da spodbujajo ali dovolijo uporabo kolektivnih pogodb, ki so za platformne delavce ugodnejše. Za osebe, ki opravljajo platformno delo in niso v delovnem razmerju, se ta odstavek uporablja le, če so taka nacionalna pravila združljiva s pravili o delovanju notranjega trga. | 2.   Ta direktiva
  določa minimalne zahteve in državam članicam ne sme preprečiti ohranjanja ali uvedbe strožjih zaščitnih ukrepov za delavce. Ne
  vpliva na pravico držav članic, da v skladu s cilji te direktive uporabljajo ali uvedejo zakone in druge predpise, ki so za platformne delavce ugodnejši, ali da spodbujajo ali dovolijo uporabo kolektivnih pogodb, ki so za platformne delavce ugodnejše. Za osebe, ki opravljajo platformno delo in niso v delovnem razmerju, se ta odstavek uporablja le, če so taka nacionalna pravila združljiva s pravili o delovanju notranjega trga. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.   Ta direktiva
  ne
  vpliva na pravico držav članic, da v skladu s cilji te direktive uporabljajo ali uvedejo zakone in druge predpise, ki so za platformne delavce ugodnejši, ali da spodbujajo ali dovolijo uporabo kolektivnih pogodb, ki so za platformne delavce ugodnejše. Za osebe, ki opravljajo platformno delo in niso v delovnem razmerju, se ta odstavek uporablja le, če so taka nacionalna pravila združljiva s pravili o delovanju notranjega trga.

2.   Ta direktiva
  določa minimalne zahteve in državam članicam ne sme preprečiti ohranjanja ali uvedbe strožjih zaščitnih ukrepov za delavce. Ne
  vpliva na pravico držav članic, da v skladu s cilji te direktive uporabljajo ali uvedejo zakone in druge predpise, ki so za platformne delavce ugodnejši, ali da spodbujajo ali dovolijo uporabo kolektivnih pogodb, ki so za platformne delavce ugodnejše. Za osebe, ki opravljajo platformno delo in niso v delovnem razmerju, se ta odstavek uporablja le, če so taka nacionalna pravila združljiva s pravili o delovanju notranjega trga.

Obrazložitev

Obrazložitev

Direktiva v skladu s členom 153(2)(b) PDEU določa minimalne zahteve za izboljšanje delovnih pogojev pri platformnem delu. Države članice lahko zato ohranijo ali uvedejo druge ugodnejše ukrepe, ki se uporabljajo za platformne, pa tudi za vse druge delavce.

Predlog spremembe 21

Predlog spremembe

Končne določbe, člen 22 – Pregled s strani Komisije

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Komisija do [5 let po začetku veljavnosti] po posvetovanju z državami članicami, socialnimi partnerji na ravni Unije in ključnimi deležniki ter ob upoštevanju vpliva na mikro-, mala in srednja podjetja pregleda izvajanje te direktive in po potrebi predlaga potrebne zakonodajne spremembe. | Komisija do [5 let po začetku veljavnosti] po posvetovanju z državami članicami, socialnimi partnerji na ravni Unije in ključnimi deležniki
  , med njimi z Evropskim odborom regij,
  ter ob upoštevanju vpliva na mikro-, mala in srednja podjetja pregleda izvajanje te direktive in po potrebi predlaga potrebne zakonodajne spremembe. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Komisija do [5 let po začetku veljavnosti] po posvetovanju z državami članicami, socialnimi partnerji na ravni Unije in ključnimi deležniki ter ob upoštevanju vpliva na mikro-, mala in srednja podjetja pregleda izvajanje te direktive in po potrebi predlaga potrebne zakonodajne spremembe.

Komisija do [5 let po začetku veljavnosti] po posvetovanju z državami članicami, socialnimi partnerji na ravni Unije in ključnimi deležniki
  , med njimi z Evropskim odborom regij,
  ter ob upoštevanju vpliva na mikro-, mala in srednja podjetja pregleda izvajanje te direktive in po potrebi predlaga potrebne zakonodajne spremembe.

, med njimi z Evropskim odborom regij,

Obrazložitev

Obrazložitev

Lokalne in regionalne oblasti, ki jih Evropski odbor regij zastopa na evropski ravni, so sposobne ukrepati za izboljšanje delovnih pogojev platformnih delavcev.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja sveženj ukrepov za izboljšanje delovnih pogojev pri platformnem delu in za spodbujanje trajnostne rasti digitalnih platform dela v Evropski uniji, ki ga je Evropska komisija predlagala 9. decembra 2021; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sveženj ukrepov za izboljšanje delovnih pogojev pri platformnem delu in za spodbujanje trajnostne rasti digitalnih platform dela v Evropski uniji, ki ga je Evropska komisija predlagala 9. decembra 2021;

| 2. | se strinja s Komisijo, da napačna opredelitev statusa delavca in njene posledice segajo dlje od platformnega dela, čeprav so v platformnem gospodarstvu še posebej resne in potrebne nujne obravnave; |
| --- | --- |

2.

se strinja s Komisijo, da napačna opredelitev statusa delavca in njene posledice segajo dlje od platformnega dela, čeprav so v platformnem gospodarstvu še posebej resne in potrebne nujne obravnave;

| 3. | poudarja, da algoritmično upravljanje in njegove posledice za delavce, zaposlene in samozaposlene ne vplivajo le na platformno delo, kjer so sicer sestavni del poslovnega modela platform; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da algoritmično upravljanje in njegove posledice za delavce, zaposlene in samozaposlene ne vplivajo le na platformno delo, kjer so sicer sestavni del poslovnega modela platform;

| 4. | opozarja, da je v svojem mnenju o delu na digitalnih platformah (1) izpostavil izzive teh dveh pojavov za platformne delavce; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da je v svojem mnenju o delu na digitalnih platformah (1

| 5. | pozdravlja dejstvo, da Evropska komisija v svojem predlogu direktive predlaga splošni okvir za boj proti napačni opredelitvi zaposlitvenega statusa v okviru platformnega dela in uvaja nove materialne pravice za tiste, ki opravljajo platformno delo, da bi zagotovili pravično, pregledno in odgovorno algoritmično upravljanje; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da Evropska komisija v svojem predlogu direktive predlaga splošni okvir za boj proti napačni opredelitvi zaposlitvenega statusa v okviru platformnega dela in uvaja nove materialne pravice za tiste, ki opravljajo platformno delo, da bi zagotovili pravično, pregledno in odgovorno algoritmično upravljanje;

Izpodbojna domneva, da obstaja delovno razmerje

Izpodbojna domneva, da obstaja delovno razmerje

| 6. | pozdravlja mehanizem izpodbojne domneve, da obstaja delovno razmerje, in obrnjeno dokazno breme, ki sta predvidena v direktivi, da bi lahko pravilno določili zaposlitveni status oseb, ki opravljajo platformno delo; tako se pogodbeno razmerje na koncu oceni in določi na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja mehanizem izpodbojne domneve, da obstaja delovno razmerje, in obrnjeno dokazno breme, ki sta predvidena v direktivi, da bi lahko pravilno določili zaposlitveni status oseb, ki opravljajo platformno delo; tako se pogodbeno razmerje na koncu oceni in določi na nacionalni ravni;

| 7. | poudarja pomen domneve, da obstaja delovno razmerje, ki zadevnim platformnim delavcem omogoča dostop do vseh pravic, ki izhajajo iz zakonodaje ali kolektivnih pogodb in ki jih zagotavlja status samozaposlenega in zaposlenega, vključno s pravico do usposabljanja; |
| --- | --- |

7.

poudarja pomen domneve, da obstaja delovno razmerje, ki zadevnim platformnim delavcem omogoča dostop do vseh pravic, ki izhajajo iz zakonodaje ali kolektivnih pogodb in ki jih zagotavlja status samozaposlenega in zaposlenega, vključno s pravico do usposabljanja;

| 8. | poudarja tudi, da uporaba te domneve pomeni, da platforme v okviru veljavne nacionalne zakonodaje izpolnjujejo svoje obveznosti glede obdavčitve dela in dohodka, primerne skrbnosti in družbene odgovornosti podjetij; |
| --- | --- |

8.

poudarja tudi, da uporaba te domneve pomeni, da platforme v okviru veljavne nacionalne zakonodaje izpolnjujejo svoje obveznosti glede obdavčitve dela in dohodka, primerne skrbnosti in družbene odgovornosti podjetij;

| 9. | meni, da bo izpodbojna domneva, da obstaja delovno razmerje, koristila tudi pravim samozaposlenim delavcem, saj bo od platform zahtevala, da se odpovejo njihovemu morebitnemu podrejanju in jim nudijo popolno prožnost, ki je značilna za njihov status; |
| --- | --- |

9.

meni, da bo izpodbojna domneva, da obstaja delovno razmerje, koristila tudi pravim samozaposlenim delavcem, saj bo od platform zahtevala, da se odpovejo njihovemu morebitnemu podrejanju in jim nudijo popolno prožnost, ki je značilna za njihov status;

Algoritmično upravljanje

Algoritmično upravljanje

| 10. | pozdravlja določbe direktive o zaščiti platformnih delavcev pred tveganji, povezanimi z avtomatiziranimi sistemi spremljanja in odločanja ter z algoritmičnim upravljanjem; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja določbe direktive o zaščiti platformnih delavcev pred tveganji, povezanimi z avtomatiziranimi sistemi spremljanja in odločanja ter z algoritmičnim upravljanjem;

| 11. | v zvezi s tem pozdravlja predlagana pravila o pravnih sredstvih in izvrševanju. Pri izvrševanju so bile in še vedno so pomanjkljivosti, zlasti v primerih z mednarodno razsežnostjo. Mednarodno izvrševanje je prav v zvezi s platformnimi podjetji težavno, zato je treba zagotoviti učinkovito sodelovanje med organi držav članic in omogočiti, da se pravne pravice tudi čezmejno izvršujejo pravočasno; |
| --- | --- |

11.

v zvezi s tem pozdravlja predlagana pravila o pravnih sredstvih in izvrševanju. Pri izvrševanju so bile in še vedno so pomanjkljivosti, zlasti v primerih z mednarodno razsežnostjo. Mednarodno izvrševanje je prav v zvezi s platformnimi podjetji težavno, zato je treba zagotoviti učinkovito sodelovanje med organi držav članic in omogočiti, da se pravne pravice tudi čezmejno izvršujejo pravočasno;

| 12. | pozdravlja, da predlog ne spreminja nacionalnih opredelitev statusa zaposlenih in da je namen predlaganega postopka ugotoviti, ali je pogodbeno razmerje delovno razmerje v smislu nacionalnih opredelitev pojmov; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja, da predlog ne spreminja nacionalnih opredelitev statusa zaposlenih in da je namen predlaganega postopka ugotoviti, ali je pogodbeno razmerje delovno razmerje v smislu nacionalnih opredelitev pojmov;

| 13. | poudarja pomen človekovega odločanja pri vseh odločitvah v zvezi s človeškimi viri, na primer glede plačila, napredovanja, omejitve ali začasne prekinitve dela; |
| --- | --- |

13.

poudarja pomen človekovega odločanja pri vseh odločitvah v zvezi s človeškimi viri, na primer glede plačila, napredovanja, omejitve ali začasne prekinitve dela;

| 14. | ugotavlja, da se zunaj platformnega dela vse pogosteje uporabljajo algoritmično upravljanje ter avtomatizirani sistemi spremljanja in odločanja; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da se zunaj platformnega dela vse pogosteje uporabljajo algoritmično upravljanje ter avtomatizirani sistemi spremljanja in odločanja;

| 15. | poziva Evropsko komisijo, naj predlaga regulativni okvir za razširitev pravic zaposlenih in samozaposlenih platformnih delavcev na področju algoritmičnega odločanja na vse delavce, ki se pri svojem delu soočajo s sistemi avtomatiziranega spremljanja in odločanja, tudi zunaj okvira platformnega dela; |
| --- | --- |

15.

poziva Evropsko komisijo, naj predlaga regulativni okvir za razširitev pravic zaposlenih in samozaposlenih platformnih delavcev na področju algoritmičnega odločanja na vse delavce, ki se pri svojem delu soočajo s sistemi avtomatiziranega spremljanja in odločanja, tudi zunaj okvira platformnega dela;

| 16. | se zavzema za sistem, ki bi bil na voljo prek digitalne infrastrukture platforme dela in bi platformnim delavcem omogočal dajanje povratnih informacij o avtomatiziranih sistemih spremljanja in odločanja. To je lahko pomemben kazalnik in gradnik za učinkovito spremljanje avtomatiziranih sistemov, ki prispeva tako k zagotavljanju kakovosti v smislu varstva temeljnih pravic kot tudi k večjemu zadovoljstvu pri delu; |
| --- | --- |

16.

se zavzema za sistem, ki bi bil na voljo prek digitalne infrastrukture platforme dela in bi platformnim delavcem omogočal dajanje povratnih informacij o avtomatiziranih sistemih spremljanja in odločanja. To je lahko pomemben kazalnik in gradnik za učinkovito spremljanje avtomatiziranih sistemov, ki prispeva tako k zagotavljanju kakovosti v smislu varstva temeljnih pravic kot tudi k večjemu zadovoljstvu pri delu;

Zaščita samozaposlenih delavcev

Zaščita samozaposlenih delavcev

| 17. | poudarja, da morajo digitalne platforme platformnim delavcem zagotoviti popolne informacije o delovnih pogojih in vseh pomembnih odločitvah v uradnem jeziku ali uradnih jezikih države članice, v kateri delavec opravlja delo, in, kadar je to mogoče, v jeziku platformnega delavca ali v jeziku, ki je v regiji najbolj razširjen; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da morajo digitalne platforme platformnim delavcem zagotoviti popolne informacije o delovnih pogojih in vseh pomembnih odločitvah v uradnem jeziku ali uradnih jezikih države članice, v kateri delavec opravlja delo, in, kadar je to mogoče, v jeziku platformnega delavca ali v jeziku, ki je v regiji najbolj razširjen;

| 18. | poziva države članice, naj začnejo v celoti izvajati Priporočilo Sveta 2019/C 387/01 o dostopu delavcev in samozaposlenih oseb do socialne zaščite (2), da zagotovijo formalno in učinkovito kritje ter ustreznost in preglednost sistemov socialne zaščite za vse delavce in samozaposlene; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice, naj začnejo v celoti izvajati Priporočilo Sveta 2019/C 387/01 o dostopu delavcev in samozaposlenih oseb do socialne zaščite (2

| 19. | opozarja na spolni vidik teh predpisov. Zlasti ženske z obveznostmi oskrbe cenijo časovno in včasih tudi krajevno prožnost, ki jo ponuja delo prek platform. Algoritemsko upravljanje delovnega časa, ki delavce med drugim kaznuje za obdobja „nizke produktivnosti“, lahko najbolj prizadene prav ženske; |
| --- | --- |

19.

opozarja na spolni vidik teh predpisov. Zlasti ženske z obveznostmi oskrbe cenijo časovno in včasih tudi krajevno prožnost, ki jo ponuja delo prek platform. Algoritemsko upravljanje delovnega časa, ki delavce med drugim kaznuje za obdobja „nizke produktivnosti“, lahko najbolj prizadene prav ženske;

| 20. | poudarja pomen osnutka smernic o uporabi konkurenčnega prava EU za kolektivne pogodbe za samozaposlene delavce brez zaposlenih, ki ga je predlagala Evropska komisija, da se pojasnijo organizacijske ureditve, ki jih lahko izvajajo samozaposleni brez zaposlenih v svojem razmerju do platform, vključno z njihovo sposobnostjo ustanavljanja poklicnih organizacij; |
| --- | --- |

20.

poudarja pomen osnutka smernic o uporabi konkurenčnega prava EU za kolektivne pogodbe za samozaposlene delavce brez zaposlenih, ki ga je predlagala Evropska komisija, da se pojasnijo organizacijske ureditve, ki jih lahko izvajajo samozaposleni brez zaposlenih v svojem razmerju do platform, vključno z njihovo sposobnostjo ustanavljanja poklicnih organizacij;

| 21. | ugotavlja, da platformni delavci pogosto ne morejo uveljavljati svojih temeljnih pravic do združevanja in kolektivnega pogajanja, nenazadnje tudi zato, ker nimajo skupnih komunikacijskih sredstev in možnosti, da bi se sestali prek spleta ali v živo. Zato je treba prek digitalne infrastrukture platform dela zagotoviti ustrezne komunikacijske možnosti in pravico sindikatov do dostopa; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da platformni delavci pogosto ne morejo uveljavljati svojih temeljnih pravic do združevanja in kolektivnega pogajanja, nenazadnje tudi zato, ker nimajo skupnih komunikacijskih sredstev in možnosti, da bi se sestali prek spleta ali v živo. Zato je treba prek digitalne infrastrukture platform dela zagotoviti ustrezne komunikacijske možnosti in pravico sindikatov do dostopa;

| 22. | poudarja, da bi se morale te smernice nanašati le na osebe, ki so ustrezno opredeljene kot samozaposlene brez zaposlenih, in ne na delavce, ki so v skladu s pravno domnevo iz direktive lahko drugače opredeljeni; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da bi se morale te smernice nanašati le na osebe, ki so ustrezno opredeljene kot samozaposlene brez zaposlenih, in ne na delavce, ki so v skladu s pravno domnevo iz direktive lahko drugače opredeljeni;

Lokalna in regionalna razsežnost

Lokalna in regionalna razsežnost

| 23. | obžaluje, da predlog direktive ne omenja lokalnih in regionalnih oblasti, čeprav so v številnih državah članicah za izvajanje delovne zakonodaje in določanje statusa delavcev pristojne podnacionalne oblasti; |
| --- | --- |

23.

obžaluje, da predlog direktive ne omenja lokalnih in regionalnih oblasti, čeprav so v številnih državah članicah za izvajanje delovne zakonodaje in določanje statusa delavcev pristojne podnacionalne oblasti;

| 24. | poziva države članice ter lokalne in regionalne oblasti, naj podprejo lokalne pobude za pravičnejše platformno delo, kot je oblikovanje digitalnih platform dela v obliki delavskih zadrug, in zmanjšajo zdajšnji digitalni razkorak v različnih geografskih in demografskih razmerah (manj razvite regije); |
| --- | --- |

24.

poziva države članice ter lokalne in regionalne oblasti, naj podprejo lokalne pobude za pravičnejše platformno delo, kot je oblikovanje digitalnih platform dela v obliki delavskih zadrug, in zmanjšajo zdajšnji digitalni razkorak v različnih geografskih in demografskih razmerah (manj razvite regije);

| 25. | poleg tega opozarja, da je Evropski odbor regij v mnenju Platformno delo – regulativni izzivi na lokalni in regionalni ravni (3) poudaril zmožnost lokalnih in regionalnih oblasti, da sprejmejo ukrepe za izboljšanje delovnih pogojev platformnih delavcev bodisi z uvedbo ukrepov socialne podpore za atipične oblike zaposlitve, z vključitvijo socialnih meril za oddajo javnih naročil, povezanih z delovnimi pogoji na platformah, bodisi prek inšpektoratov za delo oziroma drugih enakovrednih organov ali ustanov, ki bi v okviru svojih pristojnosti izkoreninjali lažno razvrščanje delavcev; |
| --- | --- |

25.

poleg tega opozarja, da je Evropski odbor regij v mnenju Platformno delo – regulativni izzivi na lokalni in regionalni ravni (3

| 26. | poudarja, da ni pomembno le vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v izboljšanje delovnih pogojev pri platformnem delu, temveč jih je treba tudi podpirati in usposabljati, da bi okrepili njihova znanja in spretnosti na tem področju, zlasti ker jim je mogoče zaupati naloge spremljanja in izvrševanja zakonodaje; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da ni pomembno le vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v izboljšanje delovnih pogojev pri platformnem delu, temveč jih je treba tudi podpirati in usposabljati, da bi okrepili njihova znanja in spretnosti na tem področju, zlasti ker jim je mogoče zaupati naloge spremljanja in izvrševanja zakonodaje;

Sorazmernost in subsidiarnost

Sorazmernost in subsidiarnost

| 27. | meni, da je predlog direktive v skladu z zahtevami načel sorazmernosti in subsidiarnosti. Dodana vrednost ukrepov EU na tem področju in ustreznost pravne podlage, ki jo je izbrala Komisija, sta jasni in dosledni. Evropski odbor regij pozdravlja tudi preglednico za oceno subsidiarnosti, ki jo je Komisija priložila zakonodajnemu predlogu. |
| --- | --- |

27.

meni, da je predlog direktive v skladu z zahtevami načel sorazmernosti in subsidiarnosti. Dodana vrednost ukrepov EU na tem področju in ustreznost pravne podlage, ki jo je izbrala Komisija, sta jasni in dosledni. Evropski odbor regij pozdravlja tudi preglednico za oceno subsidiarnosti, ki jo je Komisija priložila zakonodajnemu predlogu.

V Bruslju, 29. junija 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  
  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

1

Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

(1)  COR-2019-02655.

1

(2)  Priporočilo Sveta z dne 8. novembra 2019 o dostopu delavcev in samozaposlenih oseb do socialne zaščite, 2019/C 387/01 (UL C 387, 15.11.2019, str. 1).

2

(3)  COR-2019-02655.

3

---

| 30.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 375/64 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 375/64

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energijski učinkovitosti stavb

(2022/C 375/09)

| Poročevalec: | André VIOLA (FR/PES), član lokalnega izvršnega organa: član departmajskega sveta, Aude |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energijski učinkovitosti stavb (prenovitev)
  COM(2021) 802 final |

Poročevalec:

André VIOLA (FR/PES), član lokalnega izvršnega organa: član departmajskega sveta, Aude

Referenčni dokument:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energijski učinkovitosti stavb (prenovitev)

COM(2021) 802 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 6

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Stavbam gre pripisati
  40
   % končne porabe energije v Uniji in 36 % z energijo povezanih emisij toplogrednih plinov. Zaradi tega sta zmanjšanje porabe energije v skladu z načelom „energijska učinkovitost na prvem mestu“, kot je določeno v členu 3 [revidirane direktive o energijski učinkovitosti] in opredeljeno v členu 2(18) Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta, in raba energije iz obnovljivih virov v stavbnem sektorju pomembna ukrepa, potrebna za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov Unije. Manjša poraba energije in večja raba energije iz obnovljivih virov
  imata
  pomembno vlogo tudi pri zmanjševanju energijske odvisnosti Unije, spodbujanju zanesljive oskrbe z energijo in tehnološkega razvoja ter pri zagotavljanju možnosti za zaposlitev in regionalni razvoj, zlasti na otokih in podeželju. | Stavbam gre pripisati
  39
   % končne porabe energije v Uniji
  , pri čemer 28 % odpade na porabo med obratovanjem, 11 % pa na gradbeni material in gradnjo (vgrajeni ogljik),
  in 36 % z energijo povezanih emisij toplogrednih plinov. Zaradi tega sta zmanjšanje
  povpraševanja po energiji, materialih in zemljiščih ter
  porabe energije v skladu z načelom „energijska učinkovitost na prvem mestu“, kot je določeno v členu 3 [revidirane direktive o energijski učinkovitosti] in opredeljeno v členu 2(18) Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta, in raba energije iz obnovljivih virov v stavbnem sektorju pomembna ukrepa, potrebna za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov Unije. Manjša
  povpraševanje po energiji, materialih in zemljiščih ter
  poraba energije in večja raba energije iz obnovljivih virov
  imajo
  pomembno vlogo tudi pri zmanjševanju energijske odvisnosti Unije
  in njene odvisnosti od uvoza materialov
  , spodbujanju zanesljive oskrbe z energijo in
  materiali ter
  tehnološkega razvoja ter pri zagotavljanju možnosti za zaposlitev in regionalni razvoj, zlasti na otokih in podeželju. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Stavbam gre pripisati
  40
   % končne porabe energije v Uniji in 36 % z energijo povezanih emisij toplogrednih plinov. Zaradi tega sta zmanjšanje porabe energije v skladu z načelom „energijska učinkovitost na prvem mestu“, kot je določeno v členu 3 [revidirane direktive o energijski učinkovitosti] in opredeljeno v členu 2(18) Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta, in raba energije iz obnovljivih virov v stavbnem sektorju pomembna ukrepa, potrebna za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov Unije. Manjša poraba energije in večja raba energije iz obnovljivih virov
  imata
  pomembno vlogo tudi pri zmanjševanju energijske odvisnosti Unije, spodbujanju zanesljive oskrbe z energijo in tehnološkega razvoja ter pri zagotavljanju možnosti za zaposlitev in regionalni razvoj, zlasti na otokih in podeželju.

Stavbam gre pripisati
  39
   % končne porabe energije v Uniji
  , pri čemer 28 % odpade na porabo med obratovanjem, 11 % pa na gradbeni material in gradnjo (vgrajeni ogljik),
  in 36 % z energijo povezanih emisij toplogrednih plinov. Zaradi tega sta zmanjšanje
  povpraševanja po energiji, materialih in zemljiščih ter
  porabe energije v skladu z načelom „energijska učinkovitost na prvem mestu“, kot je določeno v členu 3 [revidirane direktive o energijski učinkovitosti] in opredeljeno v členu 2(18) Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta, in raba energije iz obnovljivih virov v stavbnem sektorju pomembna ukrepa, potrebna za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov Unije. Manjša
  povpraševanje po energiji, materialih in zemljiščih ter
  poraba energije in večja raba energije iz obnovljivih virov
  imajo
  pomembno vlogo tudi pri zmanjševanju energijske odvisnosti Unije
  in njene odvisnosti od uvoza materialov
  , spodbujanju zanesljive oskrbe z energijo in
  materiali ter
  tehnološkega razvoja ter pri zagotavljanju možnosti za zaposlitev in regionalni razvoj, zlasti na otokih in podeželju.

Obrazložitev

Bolj konkreten prikaz krožnosti.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 7

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Stavbe povzročajo emisije toplogrednih plinov pred svojo obratovalno življenjsko dobo, med njo in po njej. Vizija za razogljičenje stavbnega fonda do leta 2050 presega sedanjo osredotočenost na obratovalne emisije toplogrednih plinov. Zato bi bilo treba
  postopoma
  upoštevati emisije v celotnem življenjskem ciklu stavb,
  začenši z novimi stavbami
  . Stavbe so pomembna banka materialov, saj več desetletij služijo kot odlagališče virov, možnosti projektiranja pa močno vplivajo na emisije v celotnem življenjskem ciklu novih in prenovljenih stavb. Učinkovitost stavb v celotnem življenjskem ciklu bi bilo treba upoštevati ne le pri novih gradnjah, temveč tudi pri prenovah stavb, in sicer z vključitvijo politik za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v celotnem življenjskem ciklu v načrte držav članic za prenovo stavb. | Stavbe povzročajo emisije toplogrednih plinov pred svojo obratovalno življenjsko dobo, med njo in po njej. Vizija za razogljičenje stavbnega fonda do leta 2050 presega sedanjo osredotočenost na obratovalne emisije toplogrednih plinov. Zato bi bilo treba
  od zdaj dalje
  upoštevati emisije v celotnem življenjskem ciklu stavb,
  tako pri novih kot obstoječih stavbah, ko se obnavljajo
  . Stavbe so pomembna banka materialov, saj več desetletij služijo kot odlagališče virov, možnosti projektiranja pa močno vplivajo na emisije v celotnem življenjskem ciklu novih in prenovljenih stavb. Učinkovitost stavb v celotnem življenjskem ciklu bi bilo treba upoštevati ne le pri novih gradnjah, temveč tudi pri prenovah stavb, in sicer z vključitvijo politik za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v celotnem življenjskem ciklu v načrte držav članic za prenovo stavb.
  Bistveno je, da se v oblikovanje teh politik vključijo lokalne in regionalne oblasti, da bo prehod potekal na vseh ravneh. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Stavbe povzročajo emisije toplogrednih plinov pred svojo obratovalno življenjsko dobo, med njo in po njej. Vizija za razogljičenje stavbnega fonda do leta 2050 presega sedanjo osredotočenost na obratovalne emisije toplogrednih plinov. Zato bi bilo treba
  postopoma
  upoštevati emisije v celotnem življenjskem ciklu stavb,
  začenši z novimi stavbami
  . Stavbe so pomembna banka materialov, saj več desetletij služijo kot odlagališče virov, možnosti projektiranja pa močno vplivajo na emisije v celotnem življenjskem ciklu novih in prenovljenih stavb. Učinkovitost stavb v celotnem življenjskem ciklu bi bilo treba upoštevati ne le pri novih gradnjah, temveč tudi pri prenovah stavb, in sicer z vključitvijo politik za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v celotnem življenjskem ciklu v načrte držav članic za prenovo stavb.

Stavbe povzročajo emisije toplogrednih plinov pred svojo obratovalno življenjsko dobo, med njo in po njej. Vizija za razogljičenje stavbnega fonda do leta 2050 presega sedanjo osredotočenost na obratovalne emisije toplogrednih plinov. Zato bi bilo treba
  od zdaj dalje
  upoštevati emisije v celotnem življenjskem ciklu stavb,
  tako pri novih kot obstoječih stavbah, ko se obnavljajo
  . Stavbe so pomembna banka materialov, saj več desetletij služijo kot odlagališče virov, možnosti projektiranja pa močno vplivajo na emisije v celotnem življenjskem ciklu novih in prenovljenih stavb. Učinkovitost stavb v celotnem življenjskem ciklu bi bilo treba upoštevati ne le pri novih gradnjah, temveč tudi pri prenovah stavb, in sicer z vključitvijo politik za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v celotnem življenjskem ciklu v načrte držav članic za prenovo stavb.
  Bistveno je, da se v oblikovanje teh politik vključijo lokalne in regionalne oblasti, da bo prehod potekal na vseh ravneh.

Obrazložitev

Cilj podnebne nevtralnosti ne bo dosežen brez vključitve obstoječih stavb.

Predlog spremembe 3

Uvodna izjava 8

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v celotnem življenjskem ciklu stavb
  sta potrebni
  učinkovita raba virov in krožnost. To se lahko kombinira tudi s preoblikovanjem delov stavbnega fonda v začasni ponor ogljika. | Za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v celotnem življenjskem ciklu stavb
  so potrebne politike zadostnosti, s katerimi se predvsem izognemo povpraševanju po energiji, materialih, zemljiščih in vodi,
  učinkovita raba virov in krožnost. To se lahko kombinira tudi s preoblikovanjem delov stavbnega fonda v začasni ponor ogljika.
  Da bi dosegli ničelno stopnjo vgrajenih emisij, bi bilo treba zmanjšati porabo materialov, jih ponovno uporabiti in optimizirati, pa tudi načrtovati lokacije za sekvestracijo ogljika in uporabiti materiale za sekvestracijo ogljika. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v celotnem življenjskem ciklu stavb
  sta potrebni
  učinkovita raba virov in krožnost. To se lahko kombinira tudi s preoblikovanjem delov stavbnega fonda v začasni ponor ogljika.

Za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v celotnem življenjskem ciklu stavb
  so potrebne politike zadostnosti, s katerimi se predvsem izognemo povpraševanju po energiji, materialih, zemljiščih in vodi,
  učinkovita raba virov in krožnost. To se lahko kombinira tudi s preoblikovanjem delov stavbnega fonda v začasni ponor ogljika.
  Da bi dosegli ničelno stopnjo vgrajenih emisij, bi bilo treba zmanjšati porabo materialov, jih ponovno uporabiti in optimizirati, pa tudi načrtovati lokacije za sekvestracijo ogljika in uporabiti materiale za sekvestracijo ogljika.

Obrazložitev

Energijska zadostnost je učinkovita strategija za doseganje podnebnih ciljev. Upoštevati je treba tudi vgrajene emisije.

Predlog spremembe 4

Uvodna izjava 9

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Potencial za globalno segrevanje v celotnem življenjskem ciklu kaže na skupni prispevek stavbe k emisijam, ki povzročajo podnebne spremembe. Združuje emisije toplogrednih plinov, vgrajene v gradbene proizvode, z neposrednimi in posrednimi emisijami iz faze uporabe. Zahteva po izračunu potenciala
  novih stavb
  za globalno segrevanje v celotnem življenjskem ciklu je zato prvi korak k večjemu upoštevanju učinkovitosti stavb v celotnem življenjskem ciklu in krožnega gospodarstva. | Potencial za globalno segrevanje v celotnem življenjskem ciklu kaže na skupni prispevek stavbe k emisijam, ki povzročajo podnebne spremembe. Združuje emisije toplogrednih plinov, vgrajene v gradbene proizvode, z neposrednimi in posrednimi emisijami iz faze uporabe. Zahteva po izračunu potenciala za globalno segrevanje v celotnem življenjskem ciklu
  novih in obstoječih stavb ob prenovi
  je zato prvi korak k večjemu upoštevanju učinkovitosti stavb v celotnem življenjskem ciklu in krožnega gospodarstva. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Potencial za globalno segrevanje v celotnem življenjskem ciklu kaže na skupni prispevek stavbe k emisijam, ki povzročajo podnebne spremembe. Združuje emisije toplogrednih plinov, vgrajene v gradbene proizvode, z neposrednimi in posrednimi emisijami iz faze uporabe. Zahteva po izračunu potenciala
  novih stavb
  za globalno segrevanje v celotnem življenjskem ciklu je zato prvi korak k večjemu upoštevanju učinkovitosti stavb v celotnem življenjskem ciklu in krožnega gospodarstva.

Potencial za globalno segrevanje v celotnem življenjskem ciklu kaže na skupni prispevek stavbe k emisijam, ki povzročajo podnebne spremembe. Združuje emisije toplogrednih plinov, vgrajene v gradbene proizvode, z neposrednimi in posrednimi emisijami iz faze uporabe. Zahteva po izračunu potenciala za globalno segrevanje v celotnem življenjskem ciklu
  novih in obstoječih stavb ob prenovi
  je zato prvi korak k večjemu upoštevanju učinkovitosti stavb v celotnem življenjskem ciklu in krožnega gospodarstva.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 5

Uvodna izjava 10

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Stavbe proizvedejo približno polovico primarnih emisij drobnih delcev (PM 2,5 ) v EU, ki povzročajo prezgodnjo smrt in bolezni. Z izboljšanjem energijske učinkovitosti stavb bi se lahko in morale hkrati zmanjšati tudi emisije onesnaževal v skladu z Direktivo (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta (1). | Stavbe proizvedejo približno polovico primarnih emisij drobnih delcev (PM 2,5 ) v EU, ki povzročajo prezgodnjo smrt in bolezni. Z 
  zmanjšanjem povpraševanja po energiji in materialih ter
  izboljšanjem energijske učinkovitosti stavb bi se lahko in morale hkrati zmanjšati tudi emisije onesnaževal v skladu z Direktivo (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta (1)

  , torej bi s tem prispevali k cilju ničelnega onesnaževanja
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Stavbe proizvedejo približno polovico primarnih emisij drobnih delcev (PM 2,5 ) v EU, ki povzročajo prezgodnjo smrt in bolezni. Z izboljšanjem energijske učinkovitosti stavb bi se lahko in morale hkrati zmanjšati tudi emisije onesnaževal v skladu z Direktivo (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta (1).

Stavbe proizvedejo približno polovico primarnih emisij drobnih delcev (PM 2,5 ) v EU, ki povzročajo prezgodnjo smrt in bolezni. Z 
  zmanjšanjem povpraševanja po energiji in materialih ter
  izboljšanjem energijske učinkovitosti stavb bi se lahko in morale hkrati zmanjšati tudi emisije onesnaževal v skladu z Direktivo (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta (1)

  , torej bi s tem prispevali k cilju ničelnega onesnaževanja
  .

Obrazložitev

Doda se jasnejše sklicevanje na krožnost in ničelno onesnaževanje.

Predlog spremembe 6

Uvodna izjava 11

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Ukrepi za nadaljnje izboljšanje energijske učinkovitosti stavb bi morali upoštevati klimatske pogoje, vključno s prilagajanjem podnebnim spremembam, lokalne pogoje ter notranjo klimo in stroškovno učinkovitost. Ti ukrepi ne bi smeli vplivati na druge zahteve glede stavb, kot so dostopnost, požarna in potresna varnost in namen uporabe stavbe. | Ukrepi za
  preprečevanje potreb po energiji in materialih ter
  nadaljnje izboljšanje energijske učinkovitosti stavb bi morali upoštevati klimatske pogoje, vključno s prilagajanjem podnebnim spremembam, lokalne pogoje ter notranjo klimo in stroškovno učinkovitost
  , pri čemer bi bilo treba upoštevati okoljske, družbene in zdravstvene eksternalije, pri tem pa čim bolj izkoristiti ukrepe, ki so na voljo na ravni četrti
  . Ti ukrepi ne bi smeli vplivati na druge zahteve glede stavb, kot so dostopnost, požarna in potresna varnost in namen uporabe stavbe. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Ukrepi za nadaljnje izboljšanje energijske učinkovitosti stavb bi morali upoštevati klimatske pogoje, vključno s prilagajanjem podnebnim spremembam, lokalne pogoje ter notranjo klimo in stroškovno učinkovitost. Ti ukrepi ne bi smeli vplivati na druge zahteve glede stavb, kot so dostopnost, požarna in potresna varnost in namen uporabe stavbe.

Ukrepi za
  preprečevanje potreb po energiji in materialih ter
  nadaljnje izboljšanje energijske učinkovitosti stavb bi morali upoštevati klimatske pogoje, vključno s prilagajanjem podnebnim spremembam, lokalne pogoje ter notranjo klimo in stroškovno učinkovitost
  , pri čemer bi bilo treba upoštevati okoljske, družbene in zdravstvene eksternalije, pri tem pa čim bolj izkoristiti ukrepe, ki so na voljo na ravni četrti
  . Ti ukrepi ne bi smeli vplivati na druge zahteve glede stavb, kot so dostopnost, požarna in potresna varnost in namen uporabe stavbe.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 7

Nova uvodna izjava 11

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | V življenjskem ciklu stavb, ki vključuje faze projektiranja, obratovanja in konca življenjske dobe stavb, bi bilo treba upoštevati ukrepe zadostnosti, s katerimi bi se predvsem izognili povpraševanju po energiji, materialih, zemljiščih in vodi v povezavi s stavbami. Ti ukrepi bi morali dati prednost spremembi namena neuporabljanih obstoječih stavb pred gradnjo novih in razvoju strnjenih sosesk pred širjenjem mest, pasivnim rešitvam za ogrevanje in hlajenje pred mehanskimi, ponovni uporabi gradbenih materialov pred uporabo novih in boljšemu upravljanju obstoječih stavb.




  Države članice bi morale v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi v svojih načrtih prenove stavb navesti politike in ukrepe zadostnosti, s katerimi bi se predvsem izognili povpraševanju po energiji, materialih, zemljiščih in vodi v življenjskem ciklu stavb v fazi projektiranja, obratovanja in konca življenjske dobe stavb. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

V življenjskem ciklu stavb, ki vključuje faze projektiranja, obratovanja in konca življenjske dobe stavb, bi bilo treba upoštevati ukrepe zadostnosti, s katerimi bi se predvsem izognili povpraševanju po energiji, materialih, zemljiščih in vodi v povezavi s stavbami. Ti ukrepi bi morali dati prednost spremembi namena neuporabljanih obstoječih stavb pred gradnjo novih in razvoju strnjenih sosesk pred širjenjem mest, pasivnim rešitvam za ogrevanje in hlajenje pred mehanskimi, ponovni uporabi gradbenih materialov pred uporabo novih in boljšemu upravljanju obstoječih stavb.

Države članice bi morale v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi v svojih načrtih prenove stavb navesti politike in ukrepe zadostnosti, s katerimi bi se predvsem izognili povpraševanju po energiji, materialih, zemljiščih in vodi v življenjskem ciklu stavb v fazi projektiranja, obratovanja in konca življenjske dobe stavb.

Obrazložitev

Energijska zadostnost je močna strategija za doseganje podnebnih ciljev.

Predlog spremembe 8

Uvodna izjava 13

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice bi morale določiti minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti stavb in elementov stavb, da se
  doseže stroškovno optimalno ravnotežje med zadevnimi naložbami in prihranjenimi stroški energije
  med življenjskim ciklom stavbe
  , brez poseganja v pravico držav članic, da določijo minimalne zahteve, ki so bolj energijsko učinkovite kot stroškovno optimalne ravni energijske učinkovitosti
  .
  Poskrbeti bi bilo treba, da imajo države članice glede na tehnični napredek možnost redno preverjati svoje minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti stavb. | Države članice bi morale določiti minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti stavb in elementov stavb, da se
  dosežejo ničelne ali skoraj ničelne emisije ogljika
  med življenjskim ciklom stavbe.
  Spodbujati bi bilo treba tudi stavbe s pozitivnim vplivom na podnebje, da se zagotovi ogljična nevtralnost celotnega stavbnega fonda.




  Pri določanju teh zahtev je bistveno tesno sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, da se zagotovi dejansko in učinkovito zmanjšanje emisij. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice bi morale določiti minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti stavb in elementov stavb, da se
  doseže stroškovno optimalno ravnotežje med zadevnimi naložbami in prihranjenimi stroški energije
  med življenjskim ciklom stavbe
  , brez poseganja v pravico držav članic, da določijo minimalne zahteve, ki so bolj energijsko učinkovite kot stroškovno optimalne ravni energijske učinkovitosti
  .
  Poskrbeti bi bilo treba, da imajo države članice glede na tehnični napredek možnost redno preverjati svoje minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti stavb.

Države članice bi morale določiti minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti stavb in elementov stavb, da se
  dosežejo ničelne ali skoraj ničelne emisije ogljika
  med življenjskim ciklom stavbe.
  Spodbujati bi bilo treba tudi stavbe s pozitivnim vplivom na podnebje, da se zagotovi ogljična nevtralnost celotnega stavbnega fonda.

Pri določanju teh zahtev je bistveno tesno sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, da se zagotovi dejansko in učinkovito zmanjšanje emisij.

Obrazložitev

Minimalno zahtevo je treba uskladiti s podnebno nevtralnostjo, da se prepreči učinek vezanosti na ogljik.

Predlog spremembe 9

Uvodna izjava 14

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Dve tretjini energije, ki se porabi za ogrevanje in hlajenje stavb, še vedno izvirata iz fosilnih goriv. Za razogljičenje stavbnega sektorja je zlasti pomembno postopno opustiti fosilna goriva pri ogrevanju in hlajenju. Zato bi morale države članice v svojih načrtih prenove stavb navesti svoje nacionalne politike in ukrepe za postopno opuščanje fosilnih goriv pri ogrevanju in hlajenju, od leta
  2027
  pa se v sklopu naslednjega večletnega finančnega okvira ne bi več smele dajati finančne spodbude za instalacijo kotlov na fosilna goriva, razen tistih, ki so bile pred letom 2027 izbrane za naložbe v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada. Z jasno pravno podlago za prepoved generatorjev toplote na podlagi njihovih emisij toplogrednih plinov ali vrste uporabljenega goriva bi se morale podpirati nacionalne politike in ukrepi postopnega opuščanja. | Dve tretjini energije, ki se porabi za ogrevanje in hlajenje stavb, še vedno izvirata iz fosilnih goriv. Za razogljičenje stavbnega sektorja je zlasti pomembno postopno opustiti fosilna goriva pri ogrevanju in hlajenju. Zato bi morale države članice
  v tesnem sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi
  v svojih načrtih prenove stavb navesti svoje nacionalne politike in ukrepe za postopno opuščanje fosilnih goriv pri ogrevanju in hlajenju, od leta
  2025
  pa se v sklopu naslednjega večletnega finančnega okvira ne bi več smele dajati finančne spodbude za instalacijo kotlov na fosilna goriva, razen tistih, ki so bile pred letom 2027 izbrane za naložbe v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada. Z jasno pravno podlago za prepoved generatorjev toplote na podlagi njihovih emisij toplogrednih plinov ali vrste uporabljenega goriva bi se morale podpirati nacionalne politike in ukrepi postopnega opuščanja. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Dve tretjini energije, ki se porabi za ogrevanje in hlajenje stavb, še vedno izvirata iz fosilnih goriv. Za razogljičenje stavbnega sektorja je zlasti pomembno postopno opustiti fosilna goriva pri ogrevanju in hlajenju. Zato bi morale države članice v svojih načrtih prenove stavb navesti svoje nacionalne politike in ukrepe za postopno opuščanje fosilnih goriv pri ogrevanju in hlajenju, od leta
  2027
  pa se v sklopu naslednjega večletnega finančnega okvira ne bi več smele dajati finančne spodbude za instalacijo kotlov na fosilna goriva, razen tistih, ki so bile pred letom 2027 izbrane za naložbe v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada. Z jasno pravno podlago za prepoved generatorjev toplote na podlagi njihovih emisij toplogrednih plinov ali vrste uporabljenega goriva bi se morale podpirati nacionalne politike in ukrepi postopnega opuščanja.

Dve tretjini energije, ki se porabi za ogrevanje in hlajenje stavb, še vedno izvirata iz fosilnih goriv. Za razogljičenje stavbnega sektorja je zlasti pomembno postopno opustiti fosilna goriva pri ogrevanju in hlajenju. Zato bi morale države članice
  v tesnem sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi
  v svojih načrtih prenove stavb navesti svoje nacionalne politike in ukrepe za postopno opuščanje fosilnih goriv pri ogrevanju in hlajenju, od leta
  2025
  pa se v sklopu naslednjega večletnega finančnega okvira ne bi več smele dajati finančne spodbude za instalacijo kotlov na fosilna goriva, razen tistih, ki so bile pred letom 2027 izbrane za naložbe v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada. Z jasno pravno podlago za prepoved generatorjev toplote na podlagi njihovih emisij toplogrednih plinov ali vrste uporabljenega goriva bi se morale podpirati nacionalne politike in ukrepi postopnega opuščanja.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 10

Uvodna izjava 17

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Komisija bi morala določiti primerjalni metodološki okvir za izračun stroškovno optimalnih ravni za minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti. Pregled tega okvira bi moral omogočiti izračun energijske učinkovitosti in emisijske vrednosti ter upoštevati okoljske in zdravstvene eksternalije ter razširitev sistema trgovanja z emisijami in cene ogljika. Države članice bi morale uporabiti navedeni okvir za
  primerjavo rezultatov s sprejetimi minimalnimi zahtevami
  glede energijske učinkovitosti. Če bi bil med izračunanimi stroškovno optimalnimi ravnmi minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti in veljavnimi minimalnimi zahtevami glede energijske učinkovitosti velik razkorak, to je več kot 15 %, bi morale države članice to razliko upravičiti oziroma določiti ustrezne ukrepe za zmanjšanje tega odstopanja. [...] | Komisija bi morala določiti primerjalni metodološki okvir za izračun stroškovno optimalnih ravni za minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti. Pregled tega okvira bi moral omogočiti izračun energijske učinkovitosti in emisijske vrednosti
  , temeljiti pa bi moral na cilju stavb z ničelnimi emisijami ogljika med njihovim življenjskim ciklom
  ter upoštevati okoljske in zdravstvene eksternalije ter razširitev sistema trgovanja z emisijami in cene ogljika. Države članice bi morale uporabiti navedeni okvir za
  zagotovitev, da bodo sprejete minimalne zahteve
  glede energijske učinkovitosti
  privedle do stavb brez emisij ogljika ali skoraj brez emisij ogljika med njihovim življenjskim ciklom
  . Če bi bil med izračunanimi stroškovno optimalnimi ravnmi minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti in veljavnimi minimalnimi zahtevami glede energijske učinkovitosti velik razkorak, to je več kot 15 %, bi morale države članice to razliko upravičiti oziroma določiti ustrezne ukrepe za zmanjšanje tega odstopanja. [...] |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Komisija bi morala določiti primerjalni metodološki okvir za izračun stroškovno optimalnih ravni za minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti. Pregled tega okvira bi moral omogočiti izračun energijske učinkovitosti in emisijske vrednosti ter upoštevati okoljske in zdravstvene eksternalije ter razširitev sistema trgovanja z emisijami in cene ogljika. Države članice bi morale uporabiti navedeni okvir za
  primerjavo rezultatov s sprejetimi minimalnimi zahtevami
  glede energijske učinkovitosti. Če bi bil med izračunanimi stroškovno optimalnimi ravnmi minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti in veljavnimi minimalnimi zahtevami glede energijske učinkovitosti velik razkorak, to je več kot 15 %, bi morale države članice to razliko upravičiti oziroma določiti ustrezne ukrepe za zmanjšanje tega odstopanja. [...]

Komisija bi morala določiti primerjalni metodološki okvir za izračun stroškovno optimalnih ravni za minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti. Pregled tega okvira bi moral omogočiti izračun energijske učinkovitosti in emisijske vrednosti
  , temeljiti pa bi moral na cilju stavb z ničelnimi emisijami ogljika med njihovim življenjskim ciklom
  ter upoštevati okoljske in zdravstvene eksternalije ter razširitev sistema trgovanja z emisijami in cene ogljika. Države članice bi morale uporabiti navedeni okvir za
  zagotovitev, da bodo sprejete minimalne zahteve
  glede energijske učinkovitosti
  privedle do stavb brez emisij ogljika ali skoraj brez emisij ogljika med njihovim življenjskim ciklom
  . Če bi bil med izračunanimi stroškovno optimalnimi ravnmi minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti in veljavnimi minimalnimi zahtevami glede energijske učinkovitosti velik razkorak, to je več kot 15 %, bi morale države članice to razliko upravičiti oziroma določiti ustrezne ukrepe za zmanjšanje tega odstopanja. [...]

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 11

Uvodna izjava 18

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Večje prenove obstoječih stavb, ne glede na njihovo velikost, nudijo priložnost za izvedbo stroškovno učinkovitih ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti.
  Zaradi stroškovne učinkovitosti bi moralo biti mogoče omejiti minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti na tiste prenovljene dele, ki so najpomembnejši za energijsko učinkovitost stavbe. Države članice bi morale imeti možnost, da se odločijo, ali bodo izraz „večja prenova“ opredelile v odstotkih površine ovoja stavbe ali v vrednosti stavbe. Če se država članica odloči za opredelitev večje prenove v vrednosti stavbe, bi se lahko uporabile vrednosti, kot je aktuarska ali trenutna vrednost na podlagi stroškov prenove, brez vrednosti zemljišča, na katerem ta stoji. | Večje prenove obstoječih stavb, ne glede na njihovo velikost, nudijo
  edinstveno
  priložnost za izvedbo stroškovno učinkovitih ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti
  , saj se v stanovanjskih stavbah izvedejo vsakih 25 let, v nestanovanjskih stavbah pa vsakih 15 let
  .
  Torej je malo verjetno, da bodo stanovanjske stavbe, ki so bile v tem desetletju prenovljene, pred letom 2050 deležne še ene večje prenove, nestanovanjske stavbe pa se v tem času lahko še enkrat temeljito prenovijo. Vendar se bodo s tem povečali skupni stroški prenove stavb. Zato bi morale države članice za preprečitev vezanosti na ogljik v prenovljenih stavbah zagotoviti, da se bodo stavbe v tem desetletju prenavljale v skladu s standardom ničelnih ali skoraj ničelnih emisij, izračunanih med življenjskim ciklom stavb. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Večje prenove obstoječih stavb, ne glede na njihovo velikost, nudijo priložnost za izvedbo stroškovno učinkovitih ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti.
  Zaradi stroškovne učinkovitosti bi moralo biti mogoče omejiti minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti na tiste prenovljene dele, ki so najpomembnejši za energijsko učinkovitost stavbe. Države članice bi morale imeti možnost, da se odločijo, ali bodo izraz „večja prenova“ opredelile v odstotkih površine ovoja stavbe ali v vrednosti stavbe. Če se država članica odloči za opredelitev večje prenove v vrednosti stavbe, bi se lahko uporabile vrednosti, kot je aktuarska ali trenutna vrednost na podlagi stroškov prenove, brez vrednosti zemljišča, na katerem ta stoji.

Večje prenove obstoječih stavb, ne glede na njihovo velikost, nudijo
  edinstveno
  priložnost za izvedbo stroškovno učinkovitih ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti
  , saj se v stanovanjskih stavbah izvedejo vsakih 25 let, v nestanovanjskih stavbah pa vsakih 15 let
  .
  Torej je malo verjetno, da bodo stanovanjske stavbe, ki so bile v tem desetletju prenovljene, pred letom 2050 deležne še ene večje prenove, nestanovanjske stavbe pa se v tem času lahko še enkrat temeljito prenovijo. Vendar se bodo s tem povečali skupni stroški prenove stavb. Zato bi morale države članice za preprečitev vezanosti na ogljik v prenovljenih stavbah zagotoviti, da se bodo stavbe v tem desetletju prenavljale v skladu s standardom ničelnih ali skoraj ničelnih emisij, izračunanih med življenjskim ciklom stavb.

Obrazložitev

Minimalno zahtevo je treba uskladiti s podnebno nevtralnostjo, da se prepreči učinek vezanosti na ogljik.

Predlog spremembe 12

Uvodna izjava 19

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Zaradi večjih podnebnih in energetskih ambicij Unije je potrebna nova vizija za stavbe: to so brezemisijske stavbe, katerih zelo majhna potreba po energiji je v celoti pokrita z energijo iz obnovljivih virov, kadar je to tehnično izvedljivo. Vse nove stavbe bi morale biti brezemisijske, vse obstoječe stavbe pa bi bilo treba
  do leta 2050 preoblikovati
  v brezemisijske stavbe. | Zaradi
  izrednih podnebnih razmer ter
  večjih podnebnih in energetskih ambicij Unije je potrebna nova vizija za stavbe: to so brezemisijske stavbe, katerih zelo majhna potreba po energiji je v celoti pokrita z energijo iz obnovljivih virov, kadar je to tehnično izvedljivo. Vse nove stavbe bi morale biti brezemisijske, vse obstoječe stavbe pa bi bilo treba
  v tem desetletju prenoviti
  v brezemisijske stavbe
  , da bi do leta 2050 preprečili učinek vezanosti na ogljik in znižali stroške prenove
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Zaradi večjih podnebnih in energetskih ambicij Unije je potrebna nova vizija za stavbe: to so brezemisijske stavbe, katerih zelo majhna potreba po energiji je v celoti pokrita z energijo iz obnovljivih virov, kadar je to tehnično izvedljivo. Vse nove stavbe bi morale biti brezemisijske, vse obstoječe stavbe pa bi bilo treba
  do leta 2050 preoblikovati
  v brezemisijske stavbe.

Zaradi
  izrednih podnebnih razmer ter
  večjih podnebnih in energetskih ambicij Unije je potrebna nova vizija za stavbe: to so brezemisijske stavbe, katerih zelo majhna potreba po energiji je v celoti pokrita z energijo iz obnovljivih virov, kadar je to tehnično izvedljivo. Vse nove stavbe bi morale biti brezemisijske, vse obstoječe stavbe pa bi bilo treba
  v tem desetletju prenoviti
  v brezemisijske stavbe
  , da bi do leta 2050 preprečili učinek vezanosti na ogljik in znižali stroške prenove
  .

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 13

Uvodna izjava 20

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Za pokritje potreb učinkovite stavbe po energiji z energijo iz obnovljivih virov so na voljo različne možnosti: obnovljivi viri energije na kraju samem, kot so
  sončna toplotna energija
  , sončna fotovoltaična energija, toplotne črpalke in biomasa, energija iz obnovljivih virov, ki jo zagotavljajo skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov ali energetske skupnosti državljanov, ter daljinsko ogrevanje in hlajenje na podlagi obnovljivih virov energije ali odpadne toplote. | Za pokritje potreb učinkovite stavbe
  , ki ima majhno porabo energije,
  po energiji z energijo iz obnovljivih virov so na voljo različne možnosti: obnovljivi viri energije na kraju samem ali
  iz omrežja
  , kot so
  rešitve na podlagi sončne toplotne energije
  , sončna fotovoltaična energija,
  vetrna energija,
  toplotne črpalke in biomasa, energija iz obnovljivih virov, ki jo zagotavljajo skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov ali energetske skupnosti državljanov, ter daljinsko ogrevanje in hlajenje na podlagi obnovljivih virov energije ali odpadne toplote. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Za pokritje potreb učinkovite stavbe po energiji z energijo iz obnovljivih virov so na voljo različne možnosti: obnovljivi viri energije na kraju samem, kot so
  sončna toplotna energija
  , sončna fotovoltaična energija, toplotne črpalke in biomasa, energija iz obnovljivih virov, ki jo zagotavljajo skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov ali energetske skupnosti državljanov, ter daljinsko ogrevanje in hlajenje na podlagi obnovljivih virov energije ali odpadne toplote.

Za pokritje potreb učinkovite stavbe
  , ki ima majhno porabo energije,
  po energiji z energijo iz obnovljivih virov so na voljo različne možnosti: obnovljivi viri energije na kraju samem ali
  iz omrežja
  , kot so
  rešitve na podlagi sončne toplotne energije
  , sončna fotovoltaična energija,
  vetrna energija,
  toplotne črpalke in biomasa, energija iz obnovljivih virov, ki jo zagotavljajo skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov ali energetske skupnosti državljanov, ter daljinsko ogrevanje in hlajenje na podlagi obnovljivih virov energije ali odpadne toplote.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 14

Uvodna izjava 22

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Minimalni standardi energijske učinkovitosti so bistveno regulativno orodje za obsežno prenovo obstoječih stavb
  , saj odpravljajo ključne ovire za prenovo, kot so razdeljene spodbude in strukture solastništva, ki jih ni mogoče premagati z gospodarskimi spodbudami
  . Uvedba minimalnih standardov energijske učinkovitosti bi morala privesti do
  postopnega opuščanja najmanj učinkovitih stavb in stalnega izboljševanja nacionalnega stavbnega fonda
  , kar bi prispevalo k dolgoročnemu cilju razogljičenega stavbnega fonda do leta 2050. | Minimalni standardi energijske učinkovitosti so bistveno regulativno orodje za obsežno prenovo obstoječih stavb.
  Da bi zagotovili, da bodo ustrezali svojemu namenu in ne bodo prispevali k vezanosti na ogljik, je treba te standarde določiti na ravni ničelnih emisij, pri čemer se izhaja iz predpostavke, da bodo med letoma 2022 in 2050 stavbe v povprečju samo enkrat temeljito prenovljene.
  Uvedba minimalnih standardov energijske učinkovitosti bi morala privesti do
  brezemisijskih ali skoraj brezemisijskih stavb
  , kar bi prispevalo k dolgoročnemu cilju razogljičenega stavbnega fonda do leta 2050.
  Alternativne standarde bi bilo treba uporabiti v zelo posebnih primerih, ko ničelnih emisij ni mogoče doseči, kot na primer pri zgodovinskih stavbah; ti standardi bi morali še vedno zagotavljati uporabo najboljših razpoložljivih tehnik. Stavbe s pozitivnim vplivom na podnebje bi morale izravnati dodatne emisije teh manj učinkovitih stavb. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Minimalni standardi energijske učinkovitosti so bistveno regulativno orodje za obsežno prenovo obstoječih stavb
  , saj odpravljajo ključne ovire za prenovo, kot so razdeljene spodbude in strukture solastništva, ki jih ni mogoče premagati z gospodarskimi spodbudami
  . Uvedba minimalnih standardov energijske učinkovitosti bi morala privesti do
  postopnega opuščanja najmanj učinkovitih stavb in stalnega izboljševanja nacionalnega stavbnega fonda
  , kar bi prispevalo k dolgoročnemu cilju razogljičenega stavbnega fonda do leta 2050.

Minimalni standardi energijske učinkovitosti so bistveno regulativno orodje za obsežno prenovo obstoječih stavb.
  Da bi zagotovili, da bodo ustrezali svojemu namenu in ne bodo prispevali k vezanosti na ogljik, je treba te standarde določiti na ravni ničelnih emisij, pri čemer se izhaja iz predpostavke, da bodo med letoma 2022 in 2050 stavbe v povprečju samo enkrat temeljito prenovljene.
  Uvedba minimalnih standardov energijske učinkovitosti bi morala privesti do
  brezemisijskih ali skoraj brezemisijskih stavb
  , kar bi prispevalo k dolgoročnemu cilju razogljičenega stavbnega fonda do leta 2050.
  Alternativne standarde bi bilo treba uporabiti v zelo posebnih primerih, ko ničelnih emisij ni mogoče doseči, kot na primer pri zgodovinskih stavbah; ti standardi bi morali še vedno zagotavljati uporabo najboljših razpoložljivih tehnik. Stavbe s pozitivnim vplivom na podnebje bi morale izravnati dodatne emisije teh manj učinkovitih stavb.

Obrazložitev

Minimalno zahtevo je treba uskladiti s podnebno nevtralnostjo, da se prepreči učinek vezanosti na ogljik.

Predlog spremembe 15

Uvodna izjava 24

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Kar zadeva preostali nacionalni stavbni fond, se lahko države
  članice same odločijo, ali želijo uvesti minimalne standarde energijske učinkovitosti
  , ki so pripravljeni na
  nacionalni
  ravni
  in
  prilagojeni nacionalnim razmeram
  .
  Komisija bi morala pri pregledu te direktive oceniti, ali je treba uvesti dodatne zavezujoče minimalne standarde
  energijske učinkovitosti
  , da bi do leta 2050 dosegli razogljičen stavbni fond. | Države
  članice
  se lahko
  same odločijo, ali želijo uvesti minimalne standarde energijske učinkovitosti
  in standarde ničelnih ali skoraj ničelnih emisij za prenovo, kadar se uporabljajo
  nacionalni in
  poddržavni finančni instrumenti
  .
  V primeru kombinacije s finančnimi instrumenti EU pa bi veljale zahteve glede minimalnega standarda
  energijske učinkovitosti
  na ravni EU za brezemisijske ali skoraj brezemisijske
  stavbe, da bi do leta 2050 dosegli razogljičen stavbni fond. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Kar zadeva preostali nacionalni stavbni fond, se lahko države
  članice same odločijo, ali želijo uvesti minimalne standarde energijske učinkovitosti
  , ki so pripravljeni na
  nacionalni
  ravni
  in
  prilagojeni nacionalnim razmeram
  .
  Komisija bi morala pri pregledu te direktive oceniti, ali je treba uvesti dodatne zavezujoče minimalne standarde
  energijske učinkovitosti
  , da bi do leta 2050 dosegli razogljičen stavbni fond.

Države
  članice
  se lahko
  same odločijo, ali želijo uvesti minimalne standarde energijske učinkovitosti
  in standarde ničelnih ali skoraj ničelnih emisij za prenovo, kadar se uporabljajo
  nacionalni in
  poddržavni finančni instrumenti
  .
  V primeru kombinacije s finančnimi instrumenti EU pa bi veljale zahteve glede minimalnega standarda
  energijske učinkovitosti
  na ravni EU za brezemisijske ali skoraj brezemisijske
  stavbe, da bi do leta 2050 dosegli razogljičen stavbni fond.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 16

Nova uvodna izjava 24

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | Lokalni celostni pristopi na ravni četrti ali soseske omogočajo splošne koncepte prenove prostorsko povezanih stavb, denimo v smislu oskrbe z energijo (npr. stanovanjski bloki). Širša uporaba celostnih in participativnih pristopov na ravni četrti je že v središču vala prenove in bi jo bilo treba spodbujati v tej direktivi, v okviru katere se lahko okrožja (npr. četrti) in socialno ranljive soseske določijo po presoji lokalnih in regionalnih oblasti glede na lokalne potrebe in lokacijo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Lokalni celostni pristopi na ravni četrti ali soseske omogočajo splošne koncepte prenove prostorsko povezanih stavb, denimo v smislu oskrbe z energijo (npr. stanovanjski bloki). Širša uporaba celostnih in participativnih pristopov na ravni četrti je že v središču vala prenove in bi jo bilo treba spodbujati v tej direktivi, v okviru katere se lahko okrožja (npr. četrti) in socialno ranljive soseske določijo po presoji lokalnih in regionalnih oblasti glede na lokalne potrebe in lokacijo.

Obrazložitev

Pristop na ravni četrti je bil opisan kot jedro vala prenove. Skupna dobava električne energije, toplote in polnilne infrastrukture v četrti ali soseski omogoča izkoriščanje sinergij in morebitnih prihrankov energije, ki ostanejo skriti, ko gledamo samo na posamezno stavbo.

Predlog spremembe 17

Uvodna izjava 27

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Minimalni standardi energijske učinkovitosti na ravni Unije bi morali temeljiti na usklajenih razredih energijske učinkovitosti
  . S tem ko se najnižji razred energijske učinkovitosti G opredeli kot 15 % nacionalnega stavbnega fonda z najmanjšo energijsko učinkovitostjo v vsaki državi članici, uskladitev razredov energijske učinkovitosti zagotavlja
  podobna prizadevanja vseh držav članic
  , z opredelitvijo najvišjega razreda energijske učinkovitosti A pa se zagotavlja
  zbliževanje usklajene lestvice razredov energijske učinkovitosti proti skupni viziji brezemisijskih stavb. | Minimalni standardi energijske učinkovitosti
  za brezemisijske stavbe
  na ravni Unije bi morali temeljiti na usklajenih razredih energijske učinkovitosti
  , da bi se zagotavljala
  podobna prizadevanja vseh držav članic
  in
  zbliževanje usklajene lestvice razredov energijske učinkovitosti proti skupni viziji brezemisijskih stavb. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Minimalni standardi energijske učinkovitosti na ravni Unije bi morali temeljiti na usklajenih razredih energijske učinkovitosti
  . S tem ko se najnižji razred energijske učinkovitosti G opredeli kot 15 % nacionalnega stavbnega fonda z najmanjšo energijsko učinkovitostjo v vsaki državi članici, uskladitev razredov energijske učinkovitosti zagotavlja
  podobna prizadevanja vseh držav članic
  , z opredelitvijo najvišjega razreda energijske učinkovitosti A pa se zagotavlja
  zbliževanje usklajene lestvice razredov energijske učinkovitosti proti skupni viziji brezemisijskih stavb.

Minimalni standardi energijske učinkovitosti
  za brezemisijske stavbe
  na ravni Unije bi morali temeljiti na usklajenih razredih energijske učinkovitosti
  , da bi se zagotavljala
  podobna prizadevanja vseh držav članic
  in
  zbliževanje usklajene lestvice razredov energijske učinkovitosti proti skupni viziji brezemisijskih stavb.

Obrazložitev

Ni realistično pričakovati, da se bodo v tem desetletju prenove izvajale več kot enkrat. Namen predloga spremembe je zagotoviti stroškovno učinkovitejše in konkretnejše rezultate na področju energijske učinkovitosti.

Predlog spremembe 18

Uvodna izjava 28

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti za obstoječe stavbe in elemente stavb so že vključene v akte, ki so predhodniki te direktive, in bi se morale še naprej uporabljati.
  Medtem ko se z novouvedenimi minimalnimi standardi energijske učinkovitosti določijo pragovi za minimalno energijsko učinkovitost obstoječih stavb in zagotovi prenova neučinkovitih stavb, se z minimalnimi zahtevami glede energijske učinkovitosti za obstoječe stavbe in elemente stavb poskrbi za potreben obseg prenove ob njeni izvedbi. | Minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti za obstoječe stavbe in elemente stavb so že vključene v akte, ki so predhodniki te direktive, in bi se morale še naprej uporabljati
  , če vodijo v brezemisijske stavbe, da se izognemo vezanosti na ogljik pri prenovljenih stavbah
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti za obstoječe stavbe in elemente stavb so že vključene v akte, ki so predhodniki te direktive, in bi se morale še naprej uporabljati.
  Medtem ko se z novouvedenimi minimalnimi standardi energijske učinkovitosti določijo pragovi za minimalno energijsko učinkovitost obstoječih stavb in zagotovi prenova neučinkovitih stavb, se z minimalnimi zahtevami glede energijske učinkovitosti za obstoječe stavbe in elemente stavb poskrbi za potreben obseg prenove ob njeni izvedbi.

Minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti za obstoječe stavbe in elemente stavb so že vključene v akte, ki so predhodniki te direktive, in bi se morale še naprej uporabljati
  , če vodijo v brezemisijske stavbe, da se izognemo vezanosti na ogljik pri prenovljenih stavbah
  .

Obrazložitev

Minimalno zahtevo je treba uskladiti s podnebno nevtralnostjo, da se prepreči učinek vezanosti na ogljik.

Predlog spremembe 19

Uvodna izjava 29

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Da bi do leta 2050 dosegli visoko energijsko učinkovit in razogljičen stavbni fond ter obstoječe stavbe preoblikovali v brezemisijske stavbe, bi morale države članice pripraviti nacionalne načrte prenove stavb, ki bi nadomestili dolgoročne strategije prenove in postali še močnejše, v celoti operativno načrtovalno orodje za države članice, z večjim poudarkom na financiranju in zagotavljanju, da so za izvedbo prenove stavb na voljo ustrezno usposobljeni delavci. Države članice bi morale v svojih načrtih prenove stavb določiti lastne nacionalne cilje za prenovo stavb. V skladu s členom 21(b)(7) Uredbe (EU) 2018/1999 in omogočitvenimi pogoji iz Uredbe (EU) 2021/60 Evropskega parlamenta in Sveta[1] bi morale države članice predložiti opis ukrepov financiranja ter opis naložbenih potreb
  in
  upravnih virov za izvajanje načrtov prenove stavb. | Da bi do leta 2050 dosegli visoko energijsko učinkovit in razogljičen stavbni fond ter obstoječe stavbe preoblikovali v brezemisijske stavbe, bi morale države članice
  v tesnem sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi
  pripraviti nacionalne načrte prenove stavb, ki bi nadomestili dolgoročne strategije prenove in postali še močnejše, v celoti operativno načrtovalno orodje za države članice, z večjim poudarkom na financiranju in zagotavljanju, da so za izvedbo prenove stavb na voljo ustrezno usposobljeni delavci. Države članice bi morale v svojih načrtih prenove stavb določiti lastne nacionalne cilje za prenovo stavb. V skladu s členom 21(b)(7) Uredbe (EU) 2018/1999 in omogočitvenimi pogoji iz Uredbe (EU) 2021/60 Evropskega parlamenta in Sveta[1] bi morale države članice predložiti opis ukrepov financiranja ter opis naložbenih potreb, upravnih virov za izvajanje načrtov prenove stavb
  in ukrepov, namenjenih podpori vključevanju načel prilagajanja in krožnosti v prenovo nacionalnega stavbnega fonda
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Da bi do leta 2050 dosegli visoko energijsko učinkovit in razogljičen stavbni fond ter obstoječe stavbe preoblikovali v brezemisijske stavbe, bi morale države članice pripraviti nacionalne načrte prenove stavb, ki bi nadomestili dolgoročne strategije prenove in postali še močnejše, v celoti operativno načrtovalno orodje za države članice, z večjim poudarkom na financiranju in zagotavljanju, da so za izvedbo prenove stavb na voljo ustrezno usposobljeni delavci. Države članice bi morale v svojih načrtih prenove stavb določiti lastne nacionalne cilje za prenovo stavb. V skladu s členom 21(b)(7) Uredbe (EU) 2018/1999 in omogočitvenimi pogoji iz Uredbe (EU) 2021/60 Evropskega parlamenta in Sveta[1] bi morale države članice predložiti opis ukrepov financiranja ter opis naložbenih potreb
  in
  upravnih virov za izvajanje načrtov prenove stavb.

Da bi do leta 2050 dosegli visoko energijsko učinkovit in razogljičen stavbni fond ter obstoječe stavbe preoblikovali v brezemisijske stavbe, bi morale države članice
  v tesnem sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi
  pripraviti nacionalne načrte prenove stavb, ki bi nadomestili dolgoročne strategije prenove in postali še močnejše, v celoti operativno načrtovalno orodje za države članice, z večjim poudarkom na financiranju in zagotavljanju, da so za izvedbo prenove stavb na voljo ustrezno usposobljeni delavci. Države članice bi morale v svojih načrtih prenove stavb določiti lastne nacionalne cilje za prenovo stavb. V skladu s členom 21(b)(7) Uredbe (EU) 2018/1999 in omogočitvenimi pogoji iz Uredbe (EU) 2021/60 Evropskega parlamenta in Sveta[1] bi morale države članice predložiti opis ukrepov financiranja ter opis naložbenih potreb, upravnih virov za izvajanje načrtov prenove stavb
  in ukrepov, namenjenih podpori vključevanju načel prilagajanja in krožnosti v prenovo nacionalnega stavbnega fonda
  .

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 20

Uvodna izjava 32

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Postopna prenova
  je lahko
  rešitev, ko gre za visoke vnaprejšnje stroške, in v izogib nevšečnostim za prebivalce, ki se lahko pojavijo pri prenovi v enem koraku.
  Vendar je treba tako postopno prenovo skrbno načrtovati, da se prepreči, da bi en korak prenove preprečil potrebne nadaljnje korak
  . V izkazih o prenovi stavb
  je
  določen jasen časovni načrt za
  postopno prenovo, ki
  lastnikom in vlagateljem pomaga pri načrtovanju najboljšega časovnega okvira
  in obsega
  ukrepanj. Zato bi morali biti izkazi o prenovi stavb kot prostovoljno orodje na voljo
  lastnikom stavb
  v vseh državah članicah. | Postopna prenova
  ni
  rešitev, ko gre za visoke vnaprejšnje stroške, in v izogib nevšečnostim za prebivalce, ki se lahko pojavijo pri prenovi v enem koraku.
  Pri postopni prenovi stavbe se ohrani vezanost na ogljik, kar pomeni visoke stroške za davkoplačevalce, gospodinjstva z nizkimi dohodki pa se znajdejo v energijski revščini
  .
  Za rešitev vprašanja visokih vnaprejšnjih stroškov prenove bi bilo treba združiti projekte prenove in obstoječe finančne instrumente, da bi te stroške zmanjšali s povečanjem obsega.
   V izkazih o prenovi stavb
  bi moral biti
  določen jasen časovni načrt za
  projekte prenove v enem koraku, v katerega je vključenih več stavb v soseski ali mestu,
  lastnikom in vlagateljem
  pa
  pomaga pri načrtovanju najboljšega časovnega okvira ukrepanj. Zato bi morali biti izkazi o prenovi stavb kot prostovoljno orodje na voljo
  lokalnim in regionalnim oblastem
  v vseh državah članicah. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Postopna prenova
  je lahko
  rešitev, ko gre za visoke vnaprejšnje stroške, in v izogib nevšečnostim za prebivalce, ki se lahko pojavijo pri prenovi v enem koraku.
  Vendar je treba tako postopno prenovo skrbno načrtovati, da se prepreči, da bi en korak prenove preprečil potrebne nadaljnje korak
  . V izkazih o prenovi stavb
  je
  določen jasen časovni načrt za
  postopno prenovo, ki
  lastnikom in vlagateljem pomaga pri načrtovanju najboljšega časovnega okvira
  in obsega
  ukrepanj. Zato bi morali biti izkazi o prenovi stavb kot prostovoljno orodje na voljo
  lastnikom stavb
  v vseh državah članicah.

Postopna prenova
  ni
  rešitev, ko gre za visoke vnaprejšnje stroške, in v izogib nevšečnostim za prebivalce, ki se lahko pojavijo pri prenovi v enem koraku.
  Pri postopni prenovi stavbe se ohrani vezanost na ogljik, kar pomeni visoke stroške za davkoplačevalce, gospodinjstva z nizkimi dohodki pa se znajdejo v energijski revščini
  .
  Za rešitev vprašanja visokih vnaprejšnjih stroškov prenove bi bilo treba združiti projekte prenove in obstoječe finančne instrumente, da bi te stroške zmanjšali s povečanjem obsega.
   V izkazih o prenovi stavb
  bi moral biti
  določen jasen časovni načrt za
  projekte prenove v enem koraku, v katerega je vključenih več stavb v soseski ali mestu,
  lastnikom in vlagateljem
  pa
  pomaga pri načrtovanju najboljšega časovnega okvira ukrepanj. Zato bi morali biti izkazi o prenovi stavb kot prostovoljno orodje na voljo
  lokalnim in regionalnim oblastem
  v vseh državah članicah.

Obrazložitev

Predlagana postopna prenova lahko privede do učinka vezanosti, ki ga je treba preprečiti.

Predlog spremembe 21

Uvodna izjava 33

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Pojem celovite prenove v zakonodaji Unije še ni opredeljen. Da bi dosegli dolgoročno vizijo za stavbe, bi bilo treba celovito prenovo opredeliti kot prenovo, s katero se stavbe preoblikujejo v brezemisijske stavbe; v 
  prvi fazi kot prenovo, s katero se stavbe preoblikujejo v skoraj ničenergijske stavbe
  .
  Ta opredelitev
  je
  namenjena povečanju energijske učinkovitosti stavb
  . Celovita prenova za namene
  energijske učinkovitosti
  je odlična priložnost za obravnavo drugih vidikov, kot so življenjski pogoji ranljivih gospodinjstev, povečanje odpornosti proti podnebnim spremembam, odpornosti proti tveganjem nesreč, vključno s potresno odpornostjo, požarna varnost, odstranjevanje nevarnih snovi, vključno z azbestom, in dostopnost za invalide. | Pojem celovite prenove v zakonodaji Unije še ni opredeljen. Da bi dosegli dolgoročno vizijo za stavbe, bi bilo treba celovito prenovo opredeliti kot prenovo, s katero se stavbe preoblikujejo v brezemisijske stavbe v 
  enem koraku
  .
  Namen te opredelitve
  je
  preprečiti vezanost na ogljik v prenovljenih stavbah zaradi premalo ambiciozne postopne prenove
  . Celovita prenova za namene
  ničelnih emisij
  je odlična priložnost za obravnavo drugih vidikov, kot so življenjski pogoji ranljivih gospodinjstev, povečanje odpornosti proti podnebnim spremembam, odpornosti proti tveganjem nesreč, vključno s potresno odpornostjo, požarna varnost, odstranjevanje nevarnih snovi, vključno z azbestom, in dostopnost za invalide. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Pojem celovite prenove v zakonodaji Unije še ni opredeljen. Da bi dosegli dolgoročno vizijo za stavbe, bi bilo treba celovito prenovo opredeliti kot prenovo, s katero se stavbe preoblikujejo v brezemisijske stavbe; v 
  prvi fazi kot prenovo, s katero se stavbe preoblikujejo v skoraj ničenergijske stavbe
  .
  Ta opredelitev
  je
  namenjena povečanju energijske učinkovitosti stavb
  . Celovita prenova za namene
  energijske učinkovitosti
  je odlična priložnost za obravnavo drugih vidikov, kot so življenjski pogoji ranljivih gospodinjstev, povečanje odpornosti proti podnebnim spremembam, odpornosti proti tveganjem nesreč, vključno s potresno odpornostjo, požarna varnost, odstranjevanje nevarnih snovi, vključno z azbestom, in dostopnost za invalide.

Pojem celovite prenove v zakonodaji Unije še ni opredeljen. Da bi dosegli dolgoročno vizijo za stavbe, bi bilo treba celovito prenovo opredeliti kot prenovo, s katero se stavbe preoblikujejo v brezemisijske stavbe v 
  enem koraku
  .
  Namen te opredelitve
  je
  preprečiti vezanost na ogljik v prenovljenih stavbah zaradi premalo ambiciozne postopne prenove
  . Celovita prenova za namene
  ničelnih emisij
  je odlična priložnost za obravnavo drugih vidikov, kot so življenjski pogoji ranljivih gospodinjstev, povečanje odpornosti proti podnebnim spremembam, odpornosti proti tveganjem nesreč, vključno s potresno odpornostjo, požarna varnost, odstranjevanje nevarnih snovi, vključno z azbestom, in dostopnost za invalide.

Obrazložitev

Ni realistično pričakovati, da se bodo v tem desetletju prenove izvajale več kot enkrat. Namen predloga spremembe je zagotoviti stroškovno učinkovitejše in konkretnejše rezultate na področju energijske učinkovitosti.

Predlog spremembe 22

Uvodna izjava 35

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice bi morale podpirati izboljšave energijske učinkovitosti
  obstoječih stavb, ki prispevajo
  k doseganju zdravega okolja v zaprtih prostorih, med drugim tudi z odstranjevanjem azbesta in drugih škodljivih snovi, preprečevanju nezakonitega odstranjevanja škodljivih snovi ter k olajšanju skladnosti z veljavnimi zakonodajnimi akti, kot sta direktivi 2009/148/ES (1) in (EU) 2016/2284 (2) Evropskega parlamenta in Sveta. | Države članice
  ter lokalne in regionalne oblasti
  bi morale podpirati izboljšave energijske učinkovitosti
  , katerih cilj je zagotoviti brezogljičen stavbni fond in prispevati
  k doseganju zdravega okolja v zaprtih prostorih, med drugim tudi z odstranjevanjem azbesta in drugih škodljivih snovi, preprečevanju nezakonitega odstranjevanja škodljivih snovi ter k olajšanju skladnosti z veljavnimi zakonodajnimi akti, kot sta direktivi 2009/148/ES (1) in (EU) 2016/2284 (2) Evropskega parlamenta in Sveta. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice bi morale podpirati izboljšave energijske učinkovitosti
  obstoječih stavb, ki prispevajo
  k doseganju zdravega okolja v zaprtih prostorih, med drugim tudi z odstranjevanjem azbesta in drugih škodljivih snovi, preprečevanju nezakonitega odstranjevanja škodljivih snovi ter k olajšanju skladnosti z veljavnimi zakonodajnimi akti, kot sta direktivi 2009/148/ES (1) in (EU) 2016/2284 (2) Evropskega parlamenta in Sveta.

Države članice
  ter lokalne in regionalne oblasti
  bi morale podpirati izboljšave energijske učinkovitosti
  , katerih cilj je zagotoviti brezogljičen stavbni fond in prispevati
  k doseganju zdravega okolja v zaprtih prostorih, med drugim tudi z odstranjevanjem azbesta in drugih škodljivih snovi, preprečevanju nezakonitega odstranjevanja škodljivih snovi ter k olajšanju skladnosti z veljavnimi zakonodajnimi akti, kot sta direktivi 2009/148/ES (1) in (EU) 2016/2284 (2) Evropskega parlamenta in Sveta.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 23

Uvodna izjava 37

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Ob upoštevanju tudi vse večjega deleža električne energije iz obnovljivih virov pa električna vozila sproščajo manj emisij toplogrednih plinov. Električna vozila so pomemben element prehoda na čisto energijo, ki temelji na ukrepih za energijsko učinkovitost, alternativnih gorivih, energiji iz obnovljivih virov in inovativnih rešitvah za upravljanje energijske prilagodljivosti. Gradbeni predpisi lahko postanejo učinkovito sredstvo za uvedbo ciljno usmerjenih zahtev v podporo nameščanju infrastrukture za polnjenje električnih vozil na parkiriščih stanovanjskih in nestanovanjskih stavb. Države članice bi morale odpraviti ovire, kot so razdeljene spodbude in upravni zapleti, s katerimi se soočajo posamezni lastniki, kadar želijo na svojem parkirnem mestu namestiti polnilno mesto. | Ob upoštevanju tudi vse večjega deleža električne energije iz obnovljivih virov pa električna vozila sproščajo manj emisij toplogrednih plinov. Električna vozila so pomemben element prehoda na čisto energijo, ki temelji na ukrepih za energijsko učinkovitost, alternativnih gorivih, energiji iz obnovljivih virov in inovativnih rešitvah za upravljanje energijske prilagodljivosti. Gradbeni predpisi lahko postanejo učinkovito sredstvo za uvedbo ciljno usmerjenih zahtev v podporo nameščanju infrastrukture za polnjenje električnih vozil
  in koles
  na parkiriščih stanovanjskih in nestanovanjskih stavb. Države članice bi morale odpraviti ovire, kot so razdeljene spodbude in upravni zapleti, s katerimi se soočajo posamezni lastniki, kadar želijo na svojem parkirnem mestu namestiti polnilno mesto. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Ob upoštevanju tudi vse večjega deleža električne energije iz obnovljivih virov pa električna vozila sproščajo manj emisij toplogrednih plinov. Električna vozila so pomemben element prehoda na čisto energijo, ki temelji na ukrepih za energijsko učinkovitost, alternativnih gorivih, energiji iz obnovljivih virov in inovativnih rešitvah za upravljanje energijske prilagodljivosti. Gradbeni predpisi lahko postanejo učinkovito sredstvo za uvedbo ciljno usmerjenih zahtev v podporo nameščanju infrastrukture za polnjenje električnih vozil na parkiriščih stanovanjskih in nestanovanjskih stavb. Države članice bi morale odpraviti ovire, kot so razdeljene spodbude in upravni zapleti, s katerimi se soočajo posamezni lastniki, kadar želijo na svojem parkirnem mestu namestiti polnilno mesto.

Ob upoštevanju tudi vse večjega deleža električne energije iz obnovljivih virov pa električna vozila sproščajo manj emisij toplogrednih plinov. Električna vozila so pomemben element prehoda na čisto energijo, ki temelji na ukrepih za energijsko učinkovitost, alternativnih gorivih, energiji iz obnovljivih virov in inovativnih rešitvah za upravljanje energijske prilagodljivosti. Gradbeni predpisi lahko postanejo učinkovito sredstvo za uvedbo ciljno usmerjenih zahtev v podporo nameščanju infrastrukture za polnjenje električnih vozil
  in koles
  na parkiriščih stanovanjskih in nestanovanjskih stavb. Države članice bi morale odpraviti ovire, kot so razdeljene spodbude in upravni zapleti, s katerimi se soočajo posamezni lastniki, kadar želijo na svojem parkirnem mestu namestiti polnilno mesto.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 24

Uvodna izjava 40

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Spodbujanje zelene mobilnosti je ključni del evropskega zelenega dogovora, stavbe pa imajo lahko pomembno vlogo pri zagotavljanju potrebne infrastrukture, ne le za polnjenje električnih vozil, temveč tudi za kolesa. Prehod na mehko mobilnost, kot je kolesarjenje, lahko znatno zmanjša emisije toplogrednih plinov
  iz prometa
  . Kot je določeno v načrtu za uresničitev podnebnih ciljev do leta 2030, bo povečanje modalnega deleža čistega in učinkovitega zasebnega in javnega prevoza, kot je kolesarjenje, znatno zmanjšalo onesnaževanje zaradi
  prometa
  ter prineslo velike koristi posameznim državljanom in skupnostim. Pomanjkanje parkirnih mest za kolesa v stanovanjskih in nestanovanjskih stavbah je velika ovira za uporabo koles.
  Z gradbenimi predpisi
  se lahko učinkovito podpira prehod na čistejšo mobilnost, tako da se določijo zahteve za najmanjše število parkirnih mest za kolesa. | Spodbujanje zelene mobilnosti je ključni del evropskega zelenega dogovora, stavbe pa imajo lahko pomembno vlogo pri zagotavljanju potrebne infrastrukture, ne le za polnjenje električnih vozil, temveč tudi za kolesa. Prehod na mehko mobilnost, kot je kolesarjenje, lahko znatno zmanjša emisije toplogrednih plinov
  zaradi mobilnosti
  . Kot je določeno v načrtu za uresničitev podnebnih ciljev do leta 2030, bo povečanje modalnega deleža čistega in učinkovitega zasebnega in javnega prevoza, kot je kolesarjenje, znatno zmanjšalo onesnaževanje zaradi
  mobilnosti
  ter prineslo velike koristi posameznim državljanom in skupnostim. Pomanjkanje parkirnih mest za kolesa v stanovanjskih in nestanovanjskih stavbah je velika ovira za uporabo koles.
  S politikami rabe zemljišč in urbanističnega načrtovanja
  se lahko učinkovito podpira prehod na čistejšo mobilnost, tako da se določijo zahteve za najmanjše število parkirnih mest za kolesa. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Spodbujanje zelene mobilnosti je ključni del evropskega zelenega dogovora, stavbe pa imajo lahko pomembno vlogo pri zagotavljanju potrebne infrastrukture, ne le za polnjenje električnih vozil, temveč tudi za kolesa. Prehod na mehko mobilnost, kot je kolesarjenje, lahko znatno zmanjša emisije toplogrednih plinov
  iz prometa
  . Kot je določeno v načrtu za uresničitev podnebnih ciljev do leta 2030, bo povečanje modalnega deleža čistega in učinkovitega zasebnega in javnega prevoza, kot je kolesarjenje, znatno zmanjšalo onesnaževanje zaradi
  prometa
  ter prineslo velike koristi posameznim državljanom in skupnostim. Pomanjkanje parkirnih mest za kolesa v stanovanjskih in nestanovanjskih stavbah je velika ovira za uporabo koles.
  Z gradbenimi predpisi
  se lahko učinkovito podpira prehod na čistejšo mobilnost, tako da se določijo zahteve za najmanjše število parkirnih mest za kolesa.

Spodbujanje zelene mobilnosti je ključni del evropskega zelenega dogovora, stavbe pa imajo lahko pomembno vlogo pri zagotavljanju potrebne infrastrukture, ne le za polnjenje električnih vozil, temveč tudi za kolesa. Prehod na mehko mobilnost, kot je kolesarjenje, lahko znatno zmanjša emisije toplogrednih plinov
  zaradi mobilnosti
  . Kot je določeno v načrtu za uresničitev podnebnih ciljev do leta 2030, bo povečanje modalnega deleža čistega in učinkovitega zasebnega in javnega prevoza, kot je kolesarjenje, znatno zmanjšalo onesnaževanje zaradi
  mobilnosti
  ter prineslo velike koristi posameznim državljanom in skupnostim. Pomanjkanje parkirnih mest za kolesa v stanovanjskih in nestanovanjskih stavbah je velika ovira za uporabo koles.
  S politikami rabe zemljišč in urbanističnega načrtovanja
  se lahko učinkovito podpira prehod na čistejšo mobilnost, tako da se določijo zahteve za najmanjše število parkirnih mest za kolesa.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 25

Uvodna izjava 43

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Indikator pripravljenosti na pametne sisteme bi bilo treba uporabljati za merjenje zmogljivosti stavb za uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter elektronskih sistemov, s katerimi bi se obratovanje stavb prilagodilo potrebam stanovalcev in omrežju ter izboljšala energijska in celotna učinkovitost stavb. Indikator pripravljenosti na pametne sisteme bi moral povečati ozaveščenost lastnikov stavb in stanovalcev o vrednosti avtomatizacije stavbe in elektronskega spremljanja tehničnih stavbnih sistemov, pri stanovalcih pa vzbuditi zaupanje glede dejanskih prihrankov, ki se dosežejo s temi novimi izboljšanimi funkcionalnostmi. Indikator pripravljenosti na pametne sisteme je zlasti koristen za velike stavbe z velikimi potrebami po energiji. Za druge stavbe bi morala biti shema za razvrščanje stavb glede na pripravljenost na pametne sisteme za države članice neobvezna. | Indikator pripravljenosti na pametne sisteme bi bilo treba uporabljati za merjenje zmogljivosti stavb za uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter elektronskih sistemov, s katerimi bi se obratovanje stavb prilagodilo potrebam stanovalcev in omrežju ter izboljšala energijska in celotna učinkovitost stavb. Indikator pripravljenosti na pametne sisteme bi moral povečati ozaveščenost lastnikov stavb in stanovalcev o vrednosti avtomatizacije stavbe in elektronskega spremljanja tehničnih stavbnih sistemov, pri stanovalcih pa vzbuditi zaupanje glede dejanskih prihrankov, ki se dosežejo s temi novimi izboljšanimi funkcionalnostmi. Indikator pripravljenosti na pametne sisteme je zlasti koristen za velike stavbe z velikimi potrebami po energiji. Za druge stavbe bi morala biti shema za razvrščanje stavb glede na pripravljenost na pametne sisteme za države članice neobvezna.
  Države članice zagotovijo ustrezno usposabljanje tehničnega osebja, ki dela na tem področju v lokalnih in regionalnih organih. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Indikator pripravljenosti na pametne sisteme bi bilo treba uporabljati za merjenje zmogljivosti stavb za uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter elektronskih sistemov, s katerimi bi se obratovanje stavb prilagodilo potrebam stanovalcev in omrežju ter izboljšala energijska in celotna učinkovitost stavb. Indikator pripravljenosti na pametne sisteme bi moral povečati ozaveščenost lastnikov stavb in stanovalcev o vrednosti avtomatizacije stavbe in elektronskega spremljanja tehničnih stavbnih sistemov, pri stanovalcih pa vzbuditi zaupanje glede dejanskih prihrankov, ki se dosežejo s temi novimi izboljšanimi funkcionalnostmi. Indikator pripravljenosti na pametne sisteme je zlasti koristen za velike stavbe z velikimi potrebami po energiji. Za druge stavbe bi morala biti shema za razvrščanje stavb glede na pripravljenost na pametne sisteme za države članice neobvezna.

Indikator pripravljenosti na pametne sisteme bi bilo treba uporabljati za merjenje zmogljivosti stavb za uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter elektronskih sistemov, s katerimi bi se obratovanje stavb prilagodilo potrebam stanovalcev in omrežju ter izboljšala energijska in celotna učinkovitost stavb. Indikator pripravljenosti na pametne sisteme bi moral povečati ozaveščenost lastnikov stavb in stanovalcev o vrednosti avtomatizacije stavbe in elektronskega spremljanja tehničnih stavbnih sistemov, pri stanovalcih pa vzbuditi zaupanje glede dejanskih prihrankov, ki se dosežejo s temi novimi izboljšanimi funkcionalnostmi. Indikator pripravljenosti na pametne sisteme je zlasti koristen za velike stavbe z velikimi potrebami po energiji. Za druge stavbe bi morala biti shema za razvrščanje stavb glede na pripravljenost na pametne sisteme za države članice neobvezna.
  Države članice zagotovijo ustrezno usposabljanje tehničnega osebja, ki dela na tem področju v lokalnih in regionalnih organih.

Obrazložitev

Krepitev zmogljivosti na lokalni in regionalni ravni je eden od glavnih izzivov za potrebno preobrazbo.

Predlog spremembe 26

Uvodna izjava 45

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Finančne instrumente Unije bi bilo treba uporabiti za praktično izvajanje ciljev te direktive, ne pa da bi s tem nadomestili nacionalne ukrepe. Zaradi obsega potrebne prenove bi jih bilo treba uporabiti predvsem za zagotovitev ustreznih in inovativnih načinov financiranja, da bi se pospešile naložbe v energijsko učinkovitost stavb. Imeli bi lahko pomembno vlogo pri razvoju nacionalnih, regionalnih in lokalnih skladov, instrumentov ali mehanizmov za
  energijsko učinkovitost
  , ki nudijo take možnosti financiranja zasebnim lastnikom nepremičnin, malim in srednjim podjetjem ter podjetjem za storitve v zvezi z energijsko učinkovitostjo. | Finančne instrumente Unije bi bilo treba uporabiti za praktično izvajanje ciljev te direktive, ne pa da bi s tem nadomestili nacionalne ukrepe. Zaradi obsega potrebne prenove bi jih bilo treba uporabiti predvsem za zagotovitev ustreznih in inovativnih načinov financiranja, da bi se pospešile naložbe v energijsko učinkovitost stavb. Imeli bi lahko pomembno vlogo pri razvoju nacionalnih, regionalnih in lokalnih skladov, instrumentov ali mehanizmov za
  prenovo
  , ki nudijo take možnosti financiranja zasebnim lastnikom nepremičnin,
  občinam in lokalnim oblastem,
  malim in srednjim podjetjem ter podjetjem za storitve v zvezi z energijsko učinkovitostjo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Finančne instrumente Unije bi bilo treba uporabiti za praktično izvajanje ciljev te direktive, ne pa da bi s tem nadomestili nacionalne ukrepe. Zaradi obsega potrebne prenove bi jih bilo treba uporabiti predvsem za zagotovitev ustreznih in inovativnih načinov financiranja, da bi se pospešile naložbe v energijsko učinkovitost stavb. Imeli bi lahko pomembno vlogo pri razvoju nacionalnih, regionalnih in lokalnih skladov, instrumentov ali mehanizmov za
  energijsko učinkovitost
  , ki nudijo take možnosti financiranja zasebnim lastnikom nepremičnin, malim in srednjim podjetjem ter podjetjem za storitve v zvezi z energijsko učinkovitostjo.

Finančne instrumente Unije bi bilo treba uporabiti za praktično izvajanje ciljev te direktive, ne pa da bi s tem nadomestili nacionalne ukrepe. Zaradi obsega potrebne prenove bi jih bilo treba uporabiti predvsem za zagotovitev ustreznih in inovativnih načinov financiranja, da bi se pospešile naložbe v energijsko učinkovitost stavb. Imeli bi lahko pomembno vlogo pri razvoju nacionalnih, regionalnih in lokalnih skladov, instrumentov ali mehanizmov za
  prenovo
  , ki nudijo take možnosti financiranja zasebnim lastnikom nepremičnin,
  občinam in lokalnim oblastem,
  malim in srednjim podjetjem ter podjetjem za storitve v zvezi z energijsko učinkovitostjo.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 27

Uvodna izjava 47

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Financiranje samo ne bo dovolj za pokritje potreb po prenovi. Poleg financiranja je za zagotovitev pravega omogočitvenega okvira in odpravo ovir za prenovo nepogrešljivo vzpostaviti dostopna in pregledna svetovalna orodja in instrumente pomoči, kot so točke „vse na enem mestu“, ki
  ponujajo celostne storitve energijske prenove ali posrednike
  , ter izvajati druge ukrepe in spodbude
  , denimo tiste iz pobude Komisije o pametnem financiranju pametnih stavb
  . | Financiranje samo ne bo dovolj za pokritje potreb po prenovi. Poleg financiranja je za zagotovitev pravega omogočitvenega okvira in odpravo ovir za prenovo nepogrešljivo vzpostaviti dostopna in pregledna svetovalna orodja in instrumente pomoči, kot so točke „vse na enem mestu“, ki
  bodo organizirale in načrtovale prenovo celotnih sosesk oziroma skupin stavb ter skrbele, da bo gradbeništvo zagotovilo brezemisijske stavbe brez precenjevanja stroškov prenove
  , ter izvajati druge ukrepe in spodbude
  za zagotovitev brezemisijskih stavb
  .
  Za odpravo sedanjega pomanjkanja usposobljenih delavcev, tudi v lokalnih in regionalnih službah, bodo potrebna tudi znatna prizadevanja za razvoj ustreznih znanj, spretnosti in zmogljivosti ter potrebnega usposabljanja, da se doseže nemoteno izvajanje procesa. V ta namen je treba za uslužbence in tehnike različnih uprav držav članic, ki so vključeni v različne postopke, povezane s tem, pripraviti formalen, specializiran in kakovosten načrt usposabljanja na tem področju. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Financiranje samo ne bo dovolj za pokritje potreb po prenovi. Poleg financiranja je za zagotovitev pravega omogočitvenega okvira in odpravo ovir za prenovo nepogrešljivo vzpostaviti dostopna in pregledna svetovalna orodja in instrumente pomoči, kot so točke „vse na enem mestu“, ki
  ponujajo celostne storitve energijske prenove ali posrednike
  , ter izvajati druge ukrepe in spodbude
  , denimo tiste iz pobude Komisije o pametnem financiranju pametnih stavb
  .

Financiranje samo ne bo dovolj za pokritje potreb po prenovi. Poleg financiranja je za zagotovitev pravega omogočitvenega okvira in odpravo ovir za prenovo nepogrešljivo vzpostaviti dostopna in pregledna svetovalna orodja in instrumente pomoči, kot so točke „vse na enem mestu“, ki
  bodo organizirale in načrtovale prenovo celotnih sosesk oziroma skupin stavb ter skrbele, da bo gradbeništvo zagotovilo brezemisijske stavbe brez precenjevanja stroškov prenove
  , ter izvajati druge ukrepe in spodbude
  za zagotovitev brezemisijskih stavb
  .
  Za odpravo sedanjega pomanjkanja usposobljenih delavcev, tudi v lokalnih in regionalnih službah, bodo potrebna tudi znatna prizadevanja za razvoj ustreznih znanj, spretnosti in zmogljivosti ter potrebnega usposabljanja, da se doseže nemoteno izvajanje procesa. V ta namen je treba za uslužbence in tehnike različnih uprav držav članic, ki so vključeni v različne postopke, povezane s tem, pripraviti formalen, specializiran in kakovosten načrt usposabljanja na tem področju.

Obrazložitev

Ustrezna znanja in spretnosti so bistveni za izvajanje direktive o energijski učinkovitosti stavb.

Predlog spremembe 28

Uvodna izjava 48

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Energijsko neučinkovite stavbe so pogosto povezane z energijsko revščino in socialnimi težavami. Ranljiva gospodinjstva so še posebej izpostavljena naraščajočim cenam energije, saj večji delež svojega proračuna porabijo za energente.
  Z zniževanjem previsokih
  računov za energijo
  lahko prenova stavb pomaga ljudem iz energijske revščine in jo tudi prepreči
  .
  Hkrati prenova stavb ni brezplačna in bistveno je poskrbeti za to, da so socialni učinki stroškov prenove stavb, zlasti na ranljiva gospodinjstva, pod nadzorom.
   V valu prenove ne bi smel biti nihče prezrt in bi ga bilo treba izkoristiti kot priložnost za izboljšanje položaja ranljivih gospodinjstev, zagotoviti pa bi bilo treba tudi pravičen prehod na podnebno nevtralnost. [...] | Energijsko neučinkovite stavbe so pogosto povezane z energijsko revščino in socialnimi težavami. Ranljiva gospodinjstva so še posebej izpostavljena naraščajočim cenam energije, saj večji delež svojega proračuna porabijo za energente.
  Za izkoreninjenje energijske revščine je treba prenoviti stavbe tako, da bodo dosegle standard ničelnih ali skoraj ničelnih emisij, kar bo omogočilo bistveno znižanje
  računov za energijo
  in zagotovilo, da bodo stavbe, kadar je le mogoče, proizvajale energijo
  .
  Prenova stavb z ranljivimi gospodinjstvi bi morala potekati brez stroškov slednjih. Takšne prenove bi morali podpreti evropski in nacionalni finančni instrumenti.
   V valu prenove ne bi smel biti nihče prezrt in bi ga bilo treba izkoristiti kot priložnost za izboljšanje položaja ranljivih gospodinjstev, zagotoviti pa bi bilo treba tudi pravičen prehod na podnebno nevtralnost. [...]


  Financiranje in morebitna jamstva morajo konkretno pokrivati tudi novo breme za lastnike stanovanj, ki v njih tudi prebivajo in za katere je stanovanje, ki so ga desetletja mukoma odplačevali, zavarovanje za starost. Ciljno usmerjena podpora in jamstva lahko prav tako omogočijo napredek ali zagotovijo spodbudo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Energijsko neučinkovite stavbe so pogosto povezane z energijsko revščino in socialnimi težavami. Ranljiva gospodinjstva so še posebej izpostavljena naraščajočim cenam energije, saj večji delež svojega proračuna porabijo za energente.
  Z zniževanjem previsokih
  računov za energijo
  lahko prenova stavb pomaga ljudem iz energijske revščine in jo tudi prepreči
  .
  Hkrati prenova stavb ni brezplačna in bistveno je poskrbeti za to, da so socialni učinki stroškov prenove stavb, zlasti na ranljiva gospodinjstva, pod nadzorom.
   V valu prenove ne bi smel biti nihče prezrt in bi ga bilo treba izkoristiti kot priložnost za izboljšanje položaja ranljivih gospodinjstev, zagotoviti pa bi bilo treba tudi pravičen prehod na podnebno nevtralnost. [...]

Energijsko neučinkovite stavbe so pogosto povezane z energijsko revščino in socialnimi težavami. Ranljiva gospodinjstva so še posebej izpostavljena naraščajočim cenam energije, saj večji delež svojega proračuna porabijo za energente.
  Za izkoreninjenje energijske revščine je treba prenoviti stavbe tako, da bodo dosegle standard ničelnih ali skoraj ničelnih emisij, kar bo omogočilo bistveno znižanje
  računov za energijo
  in zagotovilo, da bodo stavbe, kadar je le mogoče, proizvajale energijo
  .
  Prenova stavb z ranljivimi gospodinjstvi bi morala potekati brez stroškov slednjih. Takšne prenove bi morali podpreti evropski in nacionalni finančni instrumenti.
   V valu prenove ne bi smel biti nihče prezrt in bi ga bilo treba izkoristiti kot priložnost za izboljšanje položaja ranljivih gospodinjstev, zagotoviti pa bi bilo treba tudi pravičen prehod na podnebno nevtralnost. [...]

Financiranje in morebitna jamstva morajo konkretno pokrivati tudi novo breme za lastnike stanovanj, ki v njih tudi prebivajo in za katere je stanovanje, ki so ga desetletja mukoma odplačevali, zavarovanje za starost. Ciljno usmerjena podpora in jamstva lahko prav tako omogočijo napredek ali zagotovijo spodbudo.

Obrazložitev

Energijska revščina je zelo pomembno vprašanje, za njeno izkoreninjenje pa je potreben sistematičen pristop. Starejši težko najemajo posojila. Zato je treba v prizadevanjih za boj proti podnebnim spremembam ustreznim skupinam ponuditi rešitve za potrebne naložbe v nepremičnine.

Predlog spremembe 29

Uvodna izjava 50

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Spremljanje stavbnega fonda olajšujejo razpoložljivi podatki, zbrani z digitalnimi orodji, s čimer se zmanjšajo upravni stroški. Zato bi bilo treba vzpostaviti nacionalne podatkovne zbirke o energijski učinkovitosti stavb, informacije v njih pa bi bilo treba posredovati opazovalnici EU za stavbni fond. | Spremljanje stavbnega fonda olajšujejo razpoložljivi podatki, zbrani z digitalnimi orodji, s čimer se zmanjšajo upravni stroški. Zato bi bilo treba vzpostaviti nacionalne podatkovne zbirke o 
  emisijah toplogrednih plinov in
  energijski učinkovitosti stavb, informacije v njih pa bi bilo treba posredovati opazovalnici EU za stavbni fond. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Spremljanje stavbnega fonda olajšujejo razpoložljivi podatki, zbrani z digitalnimi orodji, s čimer se zmanjšajo upravni stroški. Zato bi bilo treba vzpostaviti nacionalne podatkovne zbirke o energijski učinkovitosti stavb, informacije v njih pa bi bilo treba posredovati opazovalnici EU za stavbni fond.

Spremljanje stavbnega fonda olajšujejo razpoložljivi podatki, zbrani z digitalnimi orodji, s čimer se zmanjšajo upravni stroški. Zato bi bilo treba vzpostaviti nacionalne podatkovne zbirke o 
  emisijah toplogrednih plinov in
  energijski učinkovitosti stavb, informacije v njih pa bi bilo treba posredovati opazovalnici EU za stavbni fond.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 30

Uvodna izjava 52

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| V zadnjih letih smo v evropskih državah priče porastu števila klimatskih sistemov. To povzroča znatne težave v času največje obremenitve, kar povečuje stroške za električno energijo in moti energijsko bilanco. Prednost bi morale imeti strategije, s katerimi se izboljšujejo toplotne lastnosti stavb v poletnem obdobju. Zato bi se bilo treba osredotočiti na ukrepe za preprečevanje pregrevanja, kot so senčenje in zadostna toplotna zmogljivost v konstrukciji stavbe, ter nadaljnji razvoj in uporabo pasivnih tehnik hlajenja, predvsem takih, ki izboljšujejo notranje klimatske pogoje in mikroklimo okoli stavb. | V zadnjih letih smo v evropskih državah priče porastu števila klimatskih sistemov
  , zaradi pričakovanega globalnega segrevanja pa se bo število vgrajenih klimatskih sistemov verjetno še povečalo, če ne bomo vnaprej predvideli vgradnje rešitev pasivnega hlajenja v tem desetletju
  . To povzroča znatne težave v času največje obremenitve, kar povečuje stroške za električno energijo in moti energijsko bilanco. Prednost bi morale imeti strategije, s katerimi se izboljšujejo toplotne lastnosti stavb v poletnem obdobju. Zato bi se bilo treba osredotočiti na ukrepe za preprečevanje pregrevanja, kot so senčenje in zadostna toplotna zmogljivost v konstrukciji stavbe, ter nadaljnji razvoj in uporabo pasivnih tehnik hlajenja, predvsem takih, ki izboljšujejo notranje klimatske pogoje in mikroklimo okoli stavb. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

V zadnjih letih smo v evropskih državah priče porastu števila klimatskih sistemov. To povzroča znatne težave v času največje obremenitve, kar povečuje stroške za električno energijo in moti energijsko bilanco. Prednost bi morale imeti strategije, s katerimi se izboljšujejo toplotne lastnosti stavb v poletnem obdobju. Zato bi se bilo treba osredotočiti na ukrepe za preprečevanje pregrevanja, kot so senčenje in zadostna toplotna zmogljivost v konstrukciji stavbe, ter nadaljnji razvoj in uporabo pasivnih tehnik hlajenja, predvsem takih, ki izboljšujejo notranje klimatske pogoje in mikroklimo okoli stavb.

V zadnjih letih smo v evropskih državah priče porastu števila klimatskih sistemov
  , zaradi pričakovanega globalnega segrevanja pa se bo število vgrajenih klimatskih sistemov verjetno še povečalo, če ne bomo vnaprej predvideli vgradnje rešitev pasivnega hlajenja v tem desetletju
  . To povzroča znatne težave v času največje obremenitve, kar povečuje stroške za električno energijo in moti energijsko bilanco. Prednost bi morale imeti strategije, s katerimi se izboljšujejo toplotne lastnosti stavb v poletnem obdobju. Zato bi se bilo treba osredotočiti na ukrepe za preprečevanje pregrevanja, kot so senčenje in zadostna toplotna zmogljivost v konstrukciji stavbe, ter nadaljnji razvoj in uporabo pasivnih tehnik hlajenja, predvsem takih, ki izboljšujejo notranje klimatske pogoje in mikroklimo okoli stavb.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 31

Uvodna izjava 55

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Ker so lokalne in regionalne oblasti
  ključne
  za uspešno izvajanje te direktive, bi se bilo treba z njimi,
  če in kadar je to potrebno
  v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo, posvetovati glede vprašanj načrtovanja, razvoja programov za informiranje in usposabljanje ter programov ozaveščanja ter glede izvajanja te direktive na nacionalni ali regionalni ravni, ter jih v to vključiti. S takimi posvetovanji se lahko
  tudi
  spodbudi priprava ustreznih navodil, v skladu s katerimi izvajajo lokalni načrtovalci in gradbeni inšpektorji potrebne naloge. Države članice bi morale arhitektom in načrtovalcem tudi omogočiti, da lahko pri načrtovanju, projektiranju, gradnji in prenovi industrijskih ali stanovanjskih površin ustrezno preučijo najboljšo kombinacijo med izboljšavami na področju energijske učinkovitosti, uporabo energije iz obnovljivih virov in uporabo daljinskega ogrevanja in hlajenja, ter jih pri tem spodbujati. | Ker so lokalne in regionalne oblasti
  bistvene
  za uspešno izvajanje te direktive, bi se bilo treba z njimi, v skladu z 
  načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti ter
  veljavno nacionalno zakonodajo, posvetovati glede vprašanj načrtovanja, razvoja programov za informiranje in usposabljanje ter programov ozaveščanja ter glede izvajanja te direktive na nacionalni ali regionalni
  in lokalni
  ravni, ter jih v to vključiti. S takimi posvetovanji
  , ki bi morala prispevati k nacionalnim podnebnim in energetskim dialogom na več ravneh,
  se lahko spodbudi priprava ustreznih navodil, v skladu s katerimi izvajajo lokalni načrtovalci in gradbeni inšpektorji potrebne naloge.
  Pri tem bi bilo treba v okviru direktive omogočiti, da se obravnavajo včasih zelo različni pogoji med mestnimi in podeželskimi območji z visokim deležem enostanovanjskih in večstanovanjskih stavb ter raznolikimi strukturami naselij ter da se zahteve oblikujejo tako, da ustrezajo vsem regijam.
  Države članice
  ter lokalne in regionalne oblasti
  bi morale arhitektom in načrtovalcem tudi omogočiti, da lahko pri načrtovanju, projektiranju, gradnji in prenovi industrijskih ali stanovanjskih površin ustrezno preučijo najboljšo kombinacijo med izboljšavami na področju energijske učinkovitosti,
  prihranka energije,
  uporabo energije iz obnovljivih virov in uporabo daljinskega ogrevanja in hlajenja, ter jih pri tem spodbujati.
  Poleg tega je pri načrtovanju, projektiranju, gradnji in prenovi industrijskih ali stanovanjskih površin bistveno spodbujati uporabo lokalno dostopnih virov in dragocenih strokovnjakov.




  Države članice imajo ključno vlogo pri podpiranju lokalnih in regionalnih oblasti v teh prizadevanjih. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Ker so lokalne in regionalne oblasti
  ključne
  za uspešno izvajanje te direktive, bi se bilo treba z njimi,
  če in kadar je to potrebno
  v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo, posvetovati glede vprašanj načrtovanja, razvoja programov za informiranje in usposabljanje ter programov ozaveščanja ter glede izvajanja te direktive na nacionalni ali regionalni ravni, ter jih v to vključiti. S takimi posvetovanji se lahko
  tudi
  spodbudi priprava ustreznih navodil, v skladu s katerimi izvajajo lokalni načrtovalci in gradbeni inšpektorji potrebne naloge. Države članice bi morale arhitektom in načrtovalcem tudi omogočiti, da lahko pri načrtovanju, projektiranju, gradnji in prenovi industrijskih ali stanovanjskih površin ustrezno preučijo najboljšo kombinacijo med izboljšavami na področju energijske učinkovitosti, uporabo energije iz obnovljivih virov in uporabo daljinskega ogrevanja in hlajenja, ter jih pri tem spodbujati.

Ker so lokalne in regionalne oblasti
  bistvene
  za uspešno izvajanje te direktive, bi se bilo treba z njimi, v skladu z 
  načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti ter
  veljavno nacionalno zakonodajo, posvetovati glede vprašanj načrtovanja, razvoja programov za informiranje in usposabljanje ter programov ozaveščanja ter glede izvajanja te direktive na nacionalni ali regionalni
  in lokalni
  ravni, ter jih v to vključiti. S takimi posvetovanji
  , ki bi morala prispevati k nacionalnim podnebnim in energetskim dialogom na več ravneh,
  se lahko spodbudi priprava ustreznih navodil, v skladu s katerimi izvajajo lokalni načrtovalci in gradbeni inšpektorji potrebne naloge.
  Pri tem bi bilo treba v okviru direktive omogočiti, da se obravnavajo včasih zelo različni pogoji med mestnimi in podeželskimi območji z visokim deležem enostanovanjskih in večstanovanjskih stavb ter raznolikimi strukturami naselij ter da se zahteve oblikujejo tako, da ustrezajo vsem regijam.
  Države članice
  ter lokalne in regionalne oblasti
  bi morale arhitektom in načrtovalcem tudi omogočiti, da lahko pri načrtovanju, projektiranju, gradnji in prenovi industrijskih ali stanovanjskih površin ustrezno preučijo najboljšo kombinacijo med izboljšavami na področju energijske učinkovitosti,
  prihranka energije,
  uporabo energije iz obnovljivih virov in uporabo daljinskega ogrevanja in hlajenja, ter jih pri tem spodbujati.
  Poleg tega je pri načrtovanju, projektiranju, gradnji in prenovi industrijskih ali stanovanjskih površin bistveno spodbujati uporabo lokalno dostopnih virov in dragocenih strokovnjakov.

Države članice imajo ključno vlogo pri podpiranju lokalnih in regionalnih oblasti v teh prizadevanjih.

Obrazložitev

Uporaba lokalno razpoložljivih virov in strokovnjakov dodatno prispeva k blaženju negativnih učinkov na podnebje.

Predlog spremembe 32

Člen 1

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Vsebina | Vsebina |
| 1.   Ta direktiva ob upoštevanju zunanjih klimatskih in lokalnih pogojev ter notranjih klimatskih zahtev in stroškovne učinkovitosti spodbuja izboljšanje energijske učinkovitosti stavb v Uniji
  in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz stavb
  , da bi do leta 2050 dosegli brezemisijski stavbni fond. | 1.   Ta direktiva ob upoštevanju zunanjih klimatskih in lokalnih pogojev ter notranjih klimatskih zahtev
  , varstva okolja, zmanjšanja onesnaževanja
  in stroškovne učinkovitosti
  , pri čemer bi bilo treba upoštevati tudi okoljske, družbene in zdravstvene eksternalije,
  spodbuja
  zmanjšanje potreb po energiji in materialih v celotnem življenjskem ciklu stavb,
  izboljšanje energijske učinkovitosti stavb
  in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz stavb
  v Uniji, da bi do leta 2050 dosegli brezemisijski stavbni fond.
  To bo tudi znatno prispevalo k izboljšanju energetske varnosti Evrope. |
| 2.   Ta direktiva določa zahteve v zvezi s: | 2.   Ta direktiva določa zahteve v zvezi s: |
| (a) | skupnim splošnim okvirom metodologije za izračunavanje celovite energijske učinkovitosti stavb in stavbnih enot; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Vsebina

Vsebina

1.   Ta direktiva ob upoštevanju zunanjih klimatskih in lokalnih pogojev ter notranjih klimatskih zahtev in stroškovne učinkovitosti spodbuja izboljšanje energijske učinkovitosti stavb v Uniji
  in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz stavb
  , da bi do leta 2050 dosegli brezemisijski stavbni fond.

1.   Ta direktiva ob upoštevanju zunanjih klimatskih in lokalnih pogojev ter notranjih klimatskih zahtev
  , varstva okolja, zmanjšanja onesnaževanja
  in stroškovne učinkovitosti
  , pri čemer bi bilo treba upoštevati tudi okoljske, družbene in zdravstvene eksternalije,
  spodbuja
  zmanjšanje potreb po energiji in materialih v celotnem življenjskem ciklu stavb,
  izboljšanje energijske učinkovitosti stavb
  in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz stavb
  v Uniji, da bi do leta 2050 dosegli brezemisijski stavbni fond.
  To bo tudi znatno prispevalo k izboljšanju energetske varnosti Evrope.

2.   Ta direktiva določa zahteve v zvezi s:

2.   Ta direktiva določa zahteve v zvezi s:

(a)

skupnim splošnim okvirom metodologije za izračunavanje celovite energijske učinkovitosti stavb in stavbnih enot;

| (a) | skupnim splošnim okvirom metodologije za izračunavanje celovite energijske učinkovitosti stavb in stavbnih enot
  , da bodo brez ali skoraj brez emisij toplogrednih plinov
  ; |
| --- | --- |

(a)

skupnim splošnim okvirom metodologije za izračunavanje celovite energijske učinkovitosti stavb in stavbnih enot
  , da bodo brez ali skoraj brez emisij toplogrednih plinov
  ;

, da bodo brez ali skoraj brez emisij toplogrednih plinov

| (b) | uporabo minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti novih stavb in novih stavbnih enot; |
| --- | --- |

(b)

uporabo minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti novih stavb in novih stavbnih enot;

| (b) | uporabo minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti novih stavb in novih stavbnih enot; |
| --- | --- |

(b)

uporabo minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti novih stavb in novih stavbnih enot;

| (c) | uporabo minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti: |
| --- | --- |

(c)

uporabo minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti:

| (c) | uporabo minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti: |
| --- | --- |

(c)

uporabo minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti:

| | (i) | obstoječih stavb in stavbnih enot, na katerih poteka večja prenova; |
| --- | --- | --- |

(i)

obstoječih stavb in stavbnih enot, na katerih poteka večja prenova;

| | (i) | obstoječih stavb in stavbnih enot, na katerih poteka večja prenova
  , da bodo brez ali skoraj brez emisij toplogrednih plinov
  ; |
| --- | --- | --- |

(i)

obstoječih stavb in stavbnih enot, na katerih poteka večja prenova
  , da bodo brez ali skoraj brez emisij toplogrednih plinov
  ;

, da bodo brez ali skoraj brez emisij toplogrednih plinov

| | (ii) | elementov stavb, ki so del ovoja stavbe in imajo znaten vpliv na energijsko učinkovitost ovoja stavbe, kadar se ti nadgradijo ali zamenjajo; |
| --- | --- | --- |

(ii)

elementov stavb, ki so del ovoja stavbe in imajo znaten vpliv na energijsko učinkovitost ovoja stavbe, kadar se ti nadgradijo ali zamenjajo;

| | (ii) | elementov stavb, ki so del ovoja stavbe in imajo znaten vpliv na energijsko učinkovitost ovoja stavbe, kadar se ti nadgradijo ali zamenjajo; |
| --- | --- | --- |

(ii)

elementov stavb, ki so del ovoja stavbe in imajo znaten vpliv na energijsko učinkovitost ovoja stavbe, kadar se ti nadgradijo ali zamenjajo;

| | (iii) | tehničnih stavbnih sistemov, kadar so ti vgrajeni, zamenjani ali nadgrajeni; |
| --- | --- | --- |

(iii)

tehničnih stavbnih sistemov, kadar so ti vgrajeni, zamenjani ali nadgrajeni;

| | (iii) | tehničnih stavbnih sistemov, kadar so ti vgrajeni, zamenjani ali nadgrajeni; |
| --- | --- | --- |

(iii)

tehničnih stavbnih sistemov, kadar so ti vgrajeni, zamenjani ali nadgrajeni;

| (d) | uporabo minimalnih standardov energijske učinkovitosti za obstoječe stavbe in stavbne enote; |
| --- | --- |

(d)

uporabo minimalnih standardov energijske učinkovitosti za obstoječe stavbe in stavbne enote;

| (d) | uporabo minimalnih standardov energijske učinkovitosti za obstoječe stavbe in stavbne enote
  , da bodo brez ali skoraj brez emisij toplogrednih plinov
  ; |
| --- | --- |

(d)

uporabo minimalnih standardov energijske učinkovitosti za obstoječe stavbe in stavbne enote
  , da bodo brez ali skoraj brez emisij toplogrednih plinov
  ;

, da bodo brez ali skoraj brez emisij toplogrednih plinov

| (e) | izkazi o prenovi stavb; |
| --- | --- |

(e)

izkazi o prenovi stavb;

| (e) | izkazi o prenovi stavb; |
| --- | --- |

(e)

izkazi o prenovi stavb;

| (f) | nacionalnimi načrti prenove stavb; |
| --- | --- |

(f)

nacionalnimi načrti prenove stavb;

| (f) | nacionalnimi načrti prenove stavb; |
| --- | --- |

(f)

nacionalnimi načrti prenove stavb;

| (g) | infrastrukturo za trajnostno mobilnost v stavbah in ob njih ter |
| --- | --- |

(g)

infrastrukturo za trajnostno mobilnost v stavbah in ob njih ter

| (g) | infrastrukturo za trajnostno mobilnost v stavbah in ob njih ter |
| --- | --- |

(g)

infrastrukturo za trajnostno mobilnost v stavbah in ob njih ter

| (h) | pametnimi stavbami; |
| --- | --- |

(h)

pametnimi stavbami;

| (h) | pametnimi stavbami; |
| --- | --- |

(h)

pametnimi stavbami;

| (i) | certificiranjem energijske učinkovitosti stavb ali stavbnih enot; |
| --- | --- |

(i)

certificiranjem energijske učinkovitosti stavb ali stavbnih enot;

| (i) | certificiranjem energijske učinkovitosti stavb ali stavbnih enot; |
| --- | --- |

(i)

certificiranjem energijske učinkovitosti stavb ali stavbnih enot;

| (j) | rednimi pregledi ogrevalnih, prezračevalnih in klimatskih sistemov v stavbah; |
| --- | --- |

(j)

rednimi pregledi ogrevalnih, prezračevalnih in klimatskih sistemov v stavbah;

| (j) | rednimi pregledi ogrevalnih, prezračevalnih in klimatskih sistemov v stavbah; |
| --- | --- |

(j)

rednimi pregledi ogrevalnih, prezračevalnih in klimatskih sistemov v stavbah;

| (k) | neodvisnimi nadzornimi sistemi za energijske izkaznice, izkaze o prenovi stavb, indikatorje pripravljenosti na pametne sisteme in poročila o pregledu. |
| --- | --- |

(k)

neodvisnimi nadzornimi sistemi za energijske izkaznice, izkaze o prenovi stavb, indikatorje pripravljenosti na pametne sisteme in poročila o pregledu.

| (k) | neodvisnimi nadzornimi sistemi za energijske izkaznice, izkaze o prenovi stavb, indikatorje pripravljenosti na pametne sisteme in poročila o pregledu. |
| --- | --- |

(k)

neodvisnimi nadzornimi sistemi za energijske izkaznice, izkaze o prenovi stavb, indikatorje pripravljenosti na pametne sisteme in poročila o pregledu.

3.   Zahteve, določene v tej direktivi, so minimalne zahteve in nobeni od držav članic ne preprečujejo ohranjanja ali uvedbe strožjih ukrepov. Takšni ukrepi so skladni s PDEU. Ukrepi se uradno sporočijo Komisiji.

3.   Zahteve, določene v tej direktivi, so minimalne zahteve in nobeni od držav članic ne preprečujejo ohranjanja ali uvedbe strožjih ukrepov. Takšni ukrepi so skladni s PDEU. Ukrepi se uradno sporočijo Komisiji.

Obrazložitev

Obrazložitev

Cilj direktive o energijski učinkovitosti stavb je treba uskladiti s podnebno nevtralnostjo do leta 2050.

Predlog spremembe 33

Predlog spremembe 33

Člen 2(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| „brezemisijska stavba“ pomeni stavbo z zelo visoko energijsko učinkovitostjo, kot je določena v skladu s Prilogo I, pri kateri je zelo nizka količina še vedno potrebne energije v celoti pokrita z energijo iz obnovljivih virov, proizvedeno na kraju samem, iz skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov v smislu Direktive (EU) 2018/2001 [spremenjena direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov]
  ali
  iz sistema daljinskega ogrevanja in hlajenja v skladu z zahtevami iz Priloge III; | „brezemisijska stavba“ pomeni stavbo z 
  zelo majhno porabo energije in materialov med življenjskim ciklom stavbe ter
  zelo visoko energijsko učinkovitostjo, kot je določena v skladu s Prilogo I, pri kateri je zelo nizka količina še vedno potrebne energije v celoti pokrita z energijo iz obnovljivih virov, proizvedeno na kraju samem
  ali dobavljeno iz omrežja
  , iz skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov v smislu Direktive (EU) 2018/2001 [spremenjena direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov], iz sistema daljinskega ogrevanja in hlajenja v skladu z zahtevami iz Priloge III
  ali iz obnovljivih virov, vključenih v omrežje
  ;
  „stavba s pozitivnim vplivom na podnebje“ pomeni stavbo z zelo majhno porabo energije in materialov med življenjskim ciklom stavbe ter zelo visoko energijsko učinkovitostjo, kot je določeno v skladu s Prilogo I, pri čemer energija, ki jo stavba proizvaja ali ji je namenjena, presega njeno potrebo po energiji; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

„brezemisijska stavba“ pomeni stavbo z zelo visoko energijsko učinkovitostjo, kot je določena v skladu s Prilogo I, pri kateri je zelo nizka količina še vedno potrebne energije v celoti pokrita z energijo iz obnovljivih virov, proizvedeno na kraju samem, iz skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov v smislu Direktive (EU) 2018/2001 [spremenjena direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov]
  ali
  iz sistema daljinskega ogrevanja in hlajenja v skladu z zahtevami iz Priloge III;

ali

„brezemisijska stavba“ pomeni stavbo z 
  zelo majhno porabo energije in materialov med življenjskim ciklom stavbe ter
  zelo visoko energijsko učinkovitostjo, kot je določena v skladu s Prilogo I, pri kateri je zelo nizka količina še vedno potrebne energije v celoti pokrita z energijo iz obnovljivih virov, proizvedeno na kraju samem
  ali dobavljeno iz omrežja
  , iz skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov v smislu Direktive (EU) 2018/2001 [spremenjena direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov], iz sistema daljinskega ogrevanja in hlajenja v skladu z zahtevami iz Priloge III
  ali iz obnovljivih virov, vključenih v omrežje
  ;
  „stavba s pozitivnim vplivom na podnebje“ pomeni stavbo z zelo majhno porabo energije in materialov med življenjskim ciklom stavbe ter zelo visoko energijsko učinkovitostjo, kot je določeno v skladu s Prilogo I, pri čemer energija, ki jo stavba proizvaja ali ji je namenjena, presega njeno potrebo po energiji;

zelo majhno porabo energije in materialov med življenjskim ciklom stavbe ter

ali dobavljeno iz omrežja

ali iz obnovljivih virov, vključenih v omrežje

„stavba s pozitivnim vplivom na podnebje“ pomeni stavbo z zelo majhno porabo energije in materialov med življenjskim ciklom stavbe ter zelo visoko energijsko učinkovitostjo, kot je določeno v skladu s Prilogo I, pri čemer energija, ki jo stavba proizvaja ali ji je namenjena, presega njeno potrebo po energiji;

Obrazložitev

Obrazložitev

Vključitev krožnosti, daljinskega ogrevanja, pojma stavbe s pozitivnim vplivom na podnebje in meril za celoten življenjski cikel stavb.

Predlog spremembe 34

Predlog spremembe 34

Člen 2(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| „skoraj ničenergijska stavba“ pomeni stavbo z zelo visoko energijsko učinkovitostjo, kot je določena v skladu s Prilogo I, ki ne sme biti nižja od stroškovno optimalne ravni za leto 2023, ki jo sporočijo države članice v skladu s členom 6(2), in pri kateri za skoraj nič potrebne energije oziroma zelo majhno količino potrebne energije v zelo veliki meri zadostuje energija iz obnovljivih virov, vključno z energijo iz obnovljivih virov, proizvedeno na kraju samem ali v bližini; | „skoraj ničenergijska stavba“ pomeni stavbo z zelo visoko energijsko učinkovitostjo, kot je določena v skladu s Prilogo I, ki ne sme biti nižja od stroškovno optimalne ravni za leto 2023, ki jo sporočijo države članice v skladu s členom 6(2), in pri kateri za skoraj nič potrebne energije oziroma zelo majhno količino potrebne energije v zelo veliki meri zadostuje energija iz obnovljivih virov, vključno z energijo iz obnovljivih virov, proizvedeno na kraju samem ali v bližini
  , ali energijo iz predelanih odpadkov
  ; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

„skoraj ničenergijska stavba“ pomeni stavbo z zelo visoko energijsko učinkovitostjo, kot je določena v skladu s Prilogo I, ki ne sme biti nižja od stroškovno optimalne ravni za leto 2023, ki jo sporočijo države članice v skladu s členom 6(2), in pri kateri za skoraj nič potrebne energije oziroma zelo majhno količino potrebne energije v zelo veliki meri zadostuje energija iz obnovljivih virov, vključno z energijo iz obnovljivih virov, proizvedeno na kraju samem ali v bližini;

„skoraj ničenergijska stavba“ pomeni stavbo z zelo visoko energijsko učinkovitostjo, kot je določena v skladu s Prilogo I, ki ne sme biti nižja od stroškovno optimalne ravni za leto 2023, ki jo sporočijo države članice v skladu s členom 6(2), in pri kateri za skoraj nič potrebne energije oziroma zelo majhno količino potrebne energije v zelo veliki meri zadostuje energija iz obnovljivih virov, vključno z energijo iz obnovljivih virov, proizvedeno na kraju samem ali v bližini
  , ali energijo iz predelanih odpadkov
  ;

, ali energijo iz predelanih odpadkov

Obrazložitev

Obrazložitev

Energijska učinkovitost je relativni kazalnik, majhne potrebe po energiji pa so absolutni cilj.

Predlog spremembe 35

Predlog spremembe 35

Člen 2(4)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| „minimalni standardi energijske učinkovitosti“ pomenijo pravila, po katerih morajo obstoječe stavbe izpolnjevati zahtevo glede energijske učinkovitosti
  kot
  del obsežnega načrta prenove stavbnega fonda
  ali na sprožilni točki na trgu (prodaja ali najem) v določenem časovnem obdobju ali na določen datum, kar spodbudi prenovo obstoječih stavb
  ; | „minimalni standardi energijske učinkovitosti“ pomenijo pravila, po katerih morajo obstoječe stavbe izpolnjevati zahtevo glede energijske učinkovitosti
  , na podlagi katere bodo stavbe brez ali skoraj brez emisij toplogrednih plinov postale
  del obsežnega načrta prenove stavbnega fonda
  do leta 2032
  ; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

„minimalni standardi energijske učinkovitosti“ pomenijo pravila, po katerih morajo obstoječe stavbe izpolnjevati zahtevo glede energijske učinkovitosti
  kot
  del obsežnega načrta prenove stavbnega fonda
  ali na sprožilni točki na trgu (prodaja ali najem) v določenem časovnem obdobju ali na določen datum, kar spodbudi prenovo obstoječih stavb
  ;

kot

ali na sprožilni točki na trgu (prodaja ali najem) v določenem časovnem obdobju ali na določen datum, kar spodbudi prenovo obstoječih stavb

„minimalni standardi energijske učinkovitosti“ pomenijo pravila, po katerih morajo obstoječe stavbe izpolnjevati zahtevo glede energijske učinkovitosti
  , na podlagi katere bodo stavbe brez ali skoraj brez emisij toplogrednih plinov postale
  del obsežnega načrta prenove stavbnega fonda
  do leta 2032
  ;

, na podlagi katere bodo stavbe brez ali skoraj brez emisij toplogrednih plinov postale

do leta 2032

Obrazložitev

Obrazložitev

Cilj direktive o energijski učinkovitosti stavb je treba uskladiti s podnebno nevtralnostjo do leta 2050.

Predlog spremembe 36

Predlog spremembe 36

Člen 2(46)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 46.   „referenčna tlorisna površina“ pomeni tlorisno površino, ki se uporablja kot referenčna velikost za oceno energijske učinkovitosti stavbe in je izračunana kot vsota uporabnih tlorisnih površin prostorov znotraj ovoja stavbe
  , določenega
  za oceno energijske učinkovitosti; | 46.   „referenčna tlorisna površina“ pomeni tlorisno površino, ki se uporablja kot referenčna velikost za oceno energijske učinkovitosti stavbe in je izračunana kot vsota uporabnih tlorisnih površin prostorov znotraj ovoja stavbe
  in površin z infrastrukturo, ki rabi energijo in se upravlja znotraj stavbe
  ,
  določenih
  za oceno energijske učinkovitosti; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

46.   „referenčna tlorisna površina“ pomeni tlorisno površino, ki se uporablja kot referenčna velikost za oceno energijske učinkovitosti stavbe in je izračunana kot vsota uporabnih tlorisnih površin prostorov znotraj ovoja stavbe
  , določenega
  za oceno energijske učinkovitosti;

46.   „referenčna tlorisna površina“ pomeni tlorisno površino, ki se uporablja kot referenčna velikost za oceno energijske učinkovitosti stavbe in je izračunana kot vsota uporabnih tlorisnih površin prostorov znotraj ovoja stavbe
  in površin z infrastrukturo, ki rabi energijo in se upravlja znotraj stavbe
  ,
  določenih
  za oceno energijske učinkovitosti;

Obrazložitev

Obrazložitev

V opredelitev „referenčne tlorisne površine“ je treba vključiti infrastrukturo, ki pripada stavbam in rabi energijo, kot so športna infrastruktura, bazeni itd.

Predlog spremembe 37

Predlog spremembe 37

Člen 2(57) (novo besedilo)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | „zadostnost“ je sklop ukrepov in vsakodnevnih praks, s katerimi se je mogoče izogniti povpraševanju po energiji, materialih, zemljiščih in vodi, hkrati pa zagotoviti dobro počutje za vse ljudi v okviru omejitev planeta. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

„zadostnost“ je sklop ukrepov in vsakodnevnih praks, s katerimi se je mogoče izogniti povpraševanju po energiji, materialih, zemljiščih in vodi, hkrati pa zagotoviti dobro počutje za vse ljudi v okviru omejitev planeta.

„zadostnost“ je sklop ukrepov in vsakodnevnih praks, s katerimi se je mogoče izogniti povpraševanju po energiji, materialih, zemljiščih in vodi, hkrati pa zagotoviti dobro počutje za vse ljudi v okviru omejitev planeta.

Obrazložitev

Obrazložitev

Energijska zadostnost je močna strategija za doseganje podnebnih ciljev.

Predlog spremembe 38

Predlog spremembe 38

Člen 3(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Vsaka država članica oblikuje nacionalni načrt prenove stavb, da zagotovi prenovo nacionalnega fonda javnih in zasebnih stanovanjskih in nestanovanjskih stavb v visoko energijsko učinkovit in razogljičen stavbni fond do leta 2050 z namenom preobrazbe obstoječih stavb v brezemisijske stavbe.
  Vsak načrt prenove stavb obsega: | Vsaka država članica oblikuje nacionalni načrt prenove stavb, da zagotovi prenovo nacionalnega fonda javnih in zasebnih stanovanjskih in nestanovanjskih stavb v visoko energijsko učinkovit in razogljičen stavbni fond do leta 2050 z namenom preobrazbe obstoječih stavb v brezemisijske stavbe.
  EU mora državam članicam, regijam in mestom priskrbeti vsa potrebna orodja za pripravo teh načrtov.
  Vsak načrt prenove stavb obsega: |
| (a) | pregled nacionalnega stavbnega fonda za različne vrste stavb, obdobja gradnje in tipe podnebja, ki – kakor je primerno – temelji na statističnem vzorčenju in nacionalni podatkovni zbirki energijskih izkaznic v skladu s členom 19, pregled tržnih ovir in nedelovanja trga ter pregled zmogljivosti v gradbeništvu, sektorjih energijske učinkovitosti ter energije iz obnovljivih virov; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Vsaka država članica oblikuje nacionalni načrt prenove stavb, da zagotovi prenovo nacionalnega fonda javnih in zasebnih stanovanjskih in nestanovanjskih stavb v visoko energijsko učinkovit in razogljičen stavbni fond do leta 2050 z namenom preobrazbe obstoječih stavb v brezemisijske stavbe.

Vsak načrt prenove stavb obsega:

Vsaka država članica oblikuje nacionalni načrt prenove stavb, da zagotovi prenovo nacionalnega fonda javnih in zasebnih stanovanjskih in nestanovanjskih stavb v visoko energijsko učinkovit in razogljičen stavbni fond do leta 2050 z namenom preobrazbe obstoječih stavb v brezemisijske stavbe.
  EU mora državam članicam, regijam in mestom priskrbeti vsa potrebna orodja za pripravo teh načrtov.
  Vsak načrt prenove stavb obsega:

EU mora državam članicam, regijam in mestom priskrbeti vsa potrebna orodja za pripravo teh načrtov.

(a)

pregled nacionalnega stavbnega fonda za različne vrste stavb, obdobja gradnje in tipe podnebja, ki – kakor je primerno – temelji na statističnem vzorčenju in nacionalni podatkovni zbirki energijskih izkaznic v skladu s členom 19, pregled tržnih ovir in nedelovanja trga ter pregled zmogljivosti v gradbeništvu, sektorjih energijske učinkovitosti ter energije iz obnovljivih virov;

| (a) | pregled nacionalnega stavbnega fonda za različne vrste stavb, obdobja gradnje in tipe podnebja, ki – kakor je primerno – temelji na statističnem vzorčenju in nacionalni podatkovni zbirki energijskih izkaznic v skladu s členom 19, pregled tržnih ovir in nedelovanja trga ter pregled zmogljivosti v gradbeništvu, sektorjih energijske učinkovitosti ter energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(a)

pregled nacionalnega stavbnega fonda za različne vrste stavb, obdobja gradnje in tipe podnebja, ki – kakor je primerno – temelji na statističnem vzorčenju in nacionalni podatkovni zbirki energijskih izkaznic v skladu s členom 19, pregled tržnih ovir in nedelovanja trga ter pregled zmogljivosti v gradbeništvu, sektorjih energijske učinkovitosti ter energije iz obnovljivih virov;

| (b) | časovni načrt z nacionalno določenimi cilji in merljivimi kazalniki napredka za dosego cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050, da bi zagotovili visoko energijsko učinkovit in razogljičen nacionalni stavbni fond ter preoblikovanje obstoječih stavb v brezemisijske stavbe do leta 2050; |
| --- | --- |

(b)

časovni načrt z nacionalno določenimi cilji in merljivimi kazalniki napredka za dosego cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050, da bi zagotovili visoko energijsko učinkovit in razogljičen nacionalni stavbni fond ter preoblikovanje obstoječih stavb v brezemisijske stavbe do leta 2050;

| (b) | nacionalne cilje za krožno rabo materialov in zadostnost; |
| --- | --- |

(b)

nacionalne cilje za krožno rabo materialov in zadostnost;

nacionalne cilje za krožno rabo materialov in zadostnost;

| (
  c
  ) | pregled izvedenih in načrtovanih politik in ukrepov, s katerimi se podpira izvajanje časovnega načrta v skladu s točko (b), in |
| --- | --- |

(
  c
  )

c

pregled izvedenih in načrtovanih politik in ukrepov, s katerimi se podpira izvajanje časovnega načrta v skladu s točko (b), in

| (c) | časovni načrt z nacionalno določenimi cilji in merljivimi kazalniki napredka za dosego cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050, da bi zagotovili visoko energijsko učinkovit in razogljičen nacionalni stavbni fond ter preoblikovanje obstoječih stavb v brezemisijske stavbe do leta 2050; |
| --- | --- |

(c)

(c)

časovni načrt z nacionalno določenimi cilji in merljivimi kazalniki napredka za dosego cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050, da bi zagotovili visoko energijsko učinkovit in razogljičen nacionalni stavbni fond ter preoblikovanje obstoječih stavb v brezemisijske stavbe do leta 2050;

| (
  d
  ) | opis naložbenih potreb za izvajanje načrta prenove stavb, virov in ukrepov financiranja ter upravnih virov za prenovo stavb. |
| --- | --- |

(
  d
  )

d

opis naložbenih potreb za izvajanje načrta prenove stavb, virov in ukrepov financiranja ter upravnih virov za prenovo stavb.

| (
  d
  ) | pregled izvedenih in načrtovanih politik in ukrepov
  , tudi politik zadostnosti, ki lahko temeljijo na lokalnih celostnih konceptih na ravni četrti ali soseske
  , s katerimi se podpira izvajanje časovnega načrta v skladu s točko (
  c
  ), in |
| --- | --- |

(
  d
  )

d

pregled izvedenih in načrtovanih politik in ukrepov
  , tudi politik zadostnosti, ki lahko temeljijo na lokalnih celostnih konceptih na ravni četrti ali soseske
  , s katerimi se podpira izvajanje časovnega načrta v skladu s točko (
  c
  ), in

, tudi politik zadostnosti, ki lahko temeljijo na lokalnih celostnih konceptih na ravni četrti ali soseske

c

| (
  e
  ) | opis naložbenih potreb za izvajanje načrta prenove stavb, virov in ukrepov financiranja ter upravnih virov za prenovo stavb. |
| --- | --- |

(
  e
  )

e

opis naložbenih potreb za izvajanje načrta prenove stavb, virov in ukrepov financiranja ter upravnih virov za prenovo stavb.

Časovni načrt iz točke (b) vključuje nacionalne cilje za leta 2030, 2040 in 2050 v zvezi z letno stopnjo energijske prenove, porabo primarne in končne energije nacionalnega stavbnega fonda ter zmanjšanjem operativnih emisij toplogrednih plinov v nacionalnem stavbnem fondu; posebne časovnice, v skladu s katerimi morajo stavbe do let 2040 in 2050 dosegati višje razrede energijske učinkovitosti od tistih iz člena 9(1), kar je v skladu s potjo preoblikovanja nacionalnega stavbnega fonda v brezemisijske stavbe; z dokazi podprto oceno pričakovanega prihranka energije in širših koristi; [...]

Časovni načrt iz točke (
  c
  ) vključuje nacionalne cilje za leta 2030, 2040 in 2050 v zvezi z letno stopnjo energijske prenove, porabo primarne in končne energije nacionalnega stavbnega fonda ter zmanjšanjem operativnih emisij toplogrednih plinov v nacionalnem stavbnem fondu; posebne časovnice, v skladu s katerimi morajo stavbe do let 2040 in 2050 dosegati višje razrede energijske učinkovitosti od tistih iz člena 9(1), kar je v skladu s potjo preoblikovanja nacionalnega stavbnega fonda v brezemisijske stavbe; z dokazi podprto oceno pričakovanega prihranka energije
  , manjših emisij
  in širših koristi
  na podlagi lokalnih celostnih konceptov na ravni četrti ali soseske
  ; [...]

c

, manjših emisij

na podlagi lokalnih celostnih konceptov na ravni četrti ali soseske

Obrazložitev

Obrazložitev

Cilj direktive o energijski učinkovitosti stavb je treba uskladiti s podnebno nevtralnostjo do leta 2050.

Predlog spremembe 39

Predlog spremembe 39

Člen 3(4)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 4.   Komisija oceni nacionalne osnutke načrtov prenove stavb, zlasti ali: | 4.   Komisija oceni nacionalne osnutke načrtov prenove stavb, zlasti ali: |
| (a) | so nacionalno določeni cilji dovolj ambiciozni in v skladu z nacionalnimi zavezami glede podnebja in energije, določenimi v celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

4.   Komisija oceni nacionalne osnutke načrtov prenove stavb, zlasti ali:

4.   Komisija oceni nacionalne osnutke načrtov prenove stavb, zlasti ali:

(a)

so nacionalno določeni cilji dovolj ambiciozni in v skladu z nacionalnimi zavezami glede podnebja in energije, določenimi v celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih;

| (a) | so nacionalno določeni cilji dovolj ambiciozni in
  bodo privedli do razogljičenega stavbnega fonda do leta 2050
  v skladu z nacionalnimi zavezami glede podnebja in energije, določenimi v celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih; |
| --- | --- |

(a)

so nacionalno določeni cilji dovolj ambiciozni in
  bodo privedli do razogljičenega stavbnega fonda do leta 2050
  v skladu z nacionalnimi zavezami glede podnebja in energije, določenimi v celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih;

bodo privedli do razogljičenega stavbnega fonda do leta 2050

| (b) | politike in ukrepi zadostujejo za doseganje nacionalno določenih ciljev; |
| --- | --- |

(b)

politike in ukrepi zadostujejo za doseganje nacionalno določenih ciljev;

| (b) | politike in ukrepi zadostujejo za doseganje nacionalno določenih ciljev
  in preprečujejo vezanost na ogljik pri prenovljenih stavbah
  ; |
| --- | --- |

(b)

politike in ukrepi zadostujejo za doseganje nacionalno določenih ciljev
  in preprečujejo vezanost na ogljik pri prenovljenih stavbah
  ;

in preprečujejo vezanost na ogljik pri prenovljenih stavbah

| (c) | dodelitev proračunskih in upravnih virov zadostuje za izvajanje načrta; |
| --- | --- |

(c)

dodelitev proračunskih in upravnih virov zadostuje za izvajanje načrta;

| (c) | dodelitev proračunskih in upravnih virov zadostuje za izvajanje načrta; |
| --- | --- |

(c)

dodelitev proračunskih in upravnih virov zadostuje za izvajanje načrta;

| (d) | je bilo javno posvetovanje v skladu z odstavkom 3 dovolj vključujoče in |
| --- | --- |

(d)

je bilo javno posvetovanje v skladu z odstavkom 3 dovolj vključujoče in

| (d) | je bilo javno posvetovanje v skladu z odstavkom 3 dovolj vključujoče in |
| --- | --- |

(d)

je bilo javno posvetovanje v skladu z odstavkom 3 dovolj vključujoče in

| (e) | načrti izpolnjujejo zahteve iz odstavka 1 in ustrezajo predlogi iz Priloge II. Komisija lahko po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 30, izda priporočila za posamezne države članice v skladu s členom 9(2) in členom 34 Uredbe (EU) 2018/1999. Komisija lahko v zvezi s prvim osnutkom načrta prenove stavb državam članicam izda zanje pripravljena priporočila najpozneje šest mesecev po tem, ko je država članica predložila navedeni načrt. |
| --- | --- |

(e)

načrti izpolnjujejo zahteve iz odstavka 1 in ustrezajo predlogi iz Priloge II. Komisija lahko po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 30, izda priporočila za posamezne države članice v skladu s členom 9(2) in členom 34 Uredbe (EU) 2018/1999. Komisija lahko v zvezi s prvim osnutkom načrta prenove stavb državam članicam izda zanje pripravljena priporočila najpozneje šest mesecev po tem, ko je država članica predložila navedeni načrt.

| (e) | načrti izpolnjujejo zahteve iz odstavka 1 in ustrezajo predlogi iz Priloge II. Komisija lahko po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 30, izda priporočila za posamezne države članice v skladu s členom 9(2) in členom 34 Uredbe (EU) 2018/1999. Komisija lahko v zvezi s prvim osnutkom načrta prenove stavb državam članicam izda zanje pripravljena priporočila najpozneje šest mesecev po tem, ko je država članica predložila navedeni načrt. |
| --- | --- |

(e)

načrti izpolnjujejo zahteve iz odstavka 1 in ustrezajo predlogi iz Priloge II. Komisija lahko po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 30, izda priporočila za posamezne države članice v skladu s členom 9(2) in členom 34 Uredbe (EU) 2018/1999. Komisija lahko v zvezi s prvim osnutkom načrta prenove stavb državam članicam izda zanje pripravljena priporočila najpozneje šest mesecev po tem, ko je država članica predložila navedeni načrt.

Obrazložitev

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 40

Predlog spremembe 40

Člen 5(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Določitev minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti | Določitev minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti |
| 1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti stavb ali stavbnih enot določene
  tako, da se dosežejo vsaj stroškovno optimalne ravni
  . Energijska učinkovitost se izračuna v skladu z metodologijo iz člena 4.
  Stroškovno optimalne ravni
  se
  izračunajo
  v skladu s primerjalnim metodološkim okvirom iz člena 6. | 1.   Države članice
  v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi
  sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti stavb ali stavbnih enot določene
  v skladu z načrtom, da nacionalni stavbni fond do leta 2050 postane podnebno nevtralen
  . Energijska učinkovitost se izračuna v skladu z metodologijo iz člena 4.
  Standard ničelnih emisij
  se
  izračuna
  v skladu s primerjalnim metodološkim okvirom iz člena 6. |
| Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so pri zamenjavi ali nadgradnji elementov stavbe, da bi se
  dosegla vsaj stroškovno optimalna raven
  , določene minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti elementov stavbe, ki so del ovoja stavbe in precej vplivajo na energijsko učinkovitost ovoja stavbe. | Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so pri zamenjavi ali nadgradnji elementov stavbe, da bi se
  dosegel standard ničelnih emisij
  , določene minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti elementov stavbe, ki so del ovoja stavbe in precej vplivajo na energijsko učinkovitost ovoja stavbe. |
| Pri določanju zahtev lahko države članice razlikujejo med novimi in obstoječimi stavbami ter med različnimi kategorijami stavb.
  Navedene zahteve upoštevajo
  splošne notranje klimatske pogoje, da ne pride do možnih negativnih učinkov, kot je neustrezno prezračevanje,
  in lokalne pogoje ter namembnost in starost stavbe.


  Države članice pregledujejo svoje minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti v rednih časovnih presledkih, ki niso daljši od petih let, in jih z namenom upoštevanja tehničnega napredka v stavbnem sektorju, rezultatov izračuna stroškovno optimalnih ravni iz člena 6 ter posodobljenih nacionalnih energetskih in podnebnih ciljev in politik po potrebi posodobijo. | Pri določanju zahtev lahko države članice razlikujejo med novimi in obstoječimi stavbami ter med različnimi kategorijami stavb. Navedene zahteve upoštevajo
  potrebo po ustrezni kakovosti okolja v notranjih prostorih
  in lokalne pogoje ter namembnost in starost stavbe.
  Te lokalne pogoje je treba upoštevati po regijah in ne na nacionalni ravni, saj se lahko pogosto razlikujejo tudi med posameznimi občinami. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Določitev minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti

Določitev minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti stavb ali stavbnih enot določene
  tako, da se dosežejo vsaj stroškovno optimalne ravni
  . Energijska učinkovitost se izračuna v skladu z metodologijo iz člena 4.
  Stroškovno optimalne ravni
  se
  izračunajo
  v skladu s primerjalnim metodološkim okvirom iz člena 6.

1.   Države članice
  v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi
  sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti stavb ali stavbnih enot določene
  v skladu z načrtom, da nacionalni stavbni fond do leta 2050 postane podnebno nevtralen
  . Energijska učinkovitost se izračuna v skladu z metodologijo iz člena 4.
  Standard ničelnih emisij
  se
  izračuna
  v skladu s primerjalnim metodološkim okvirom iz člena 6.

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so pri zamenjavi ali nadgradnji elementov stavbe, da bi se
  dosegla vsaj stroškovno optimalna raven
  , določene minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti elementov stavbe, ki so del ovoja stavbe in precej vplivajo na energijsko učinkovitost ovoja stavbe.

dosegla vsaj stroškovno optimalna raven

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so pri zamenjavi ali nadgradnji elementov stavbe, da bi se
  dosegel standard ničelnih emisij
  , določene minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti elementov stavbe, ki so del ovoja stavbe in precej vplivajo na energijsko učinkovitost ovoja stavbe.

dosegel standard ničelnih emisij

Pri določanju zahtev lahko države članice razlikujejo med novimi in obstoječimi stavbami ter med različnimi kategorijami stavb.

Navedene zahteve upoštevajo
  splošne notranje klimatske pogoje, da ne pride do možnih negativnih učinkov, kot je neustrezno prezračevanje,
  in lokalne pogoje ter namembnost in starost stavbe.

splošne notranje klimatske pogoje, da ne pride do možnih negativnih učinkov, kot je neustrezno prezračevanje,

Države članice pregledujejo svoje minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti v rednih časovnih presledkih, ki niso daljši od petih let, in jih z namenom upoštevanja tehničnega napredka v stavbnem sektorju, rezultatov izračuna stroškovno optimalnih ravni iz člena 6 ter posodobljenih nacionalnih energetskih in podnebnih ciljev in politik po potrebi posodobijo.

Države članice pregledujejo svoje minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti v rednih časovnih presledkih, ki niso daljši od petih let, in jih z namenom upoštevanja tehničnega napredka v stavbnem sektorju, rezultatov izračuna stroškovno optimalnih ravni iz člena 6 ter posodobljenih nacionalnih energetskih in podnebnih ciljev in politik po potrebi posodobijo.

Pri določanju zahtev lahko države članice razlikujejo med novimi in obstoječimi stavbami ter med različnimi kategorijami stavb. Navedene zahteve upoštevajo
  potrebo po ustrezni kakovosti okolja v notranjih prostorih
  in lokalne pogoje ter namembnost in starost stavbe.
  Te lokalne pogoje je treba upoštevati po regijah in ne na nacionalni ravni, saj se lahko pogosto razlikujejo tudi med posameznimi občinami.

potrebo po ustrezni kakovosti okolja v notranjih prostorih

Te lokalne pogoje je treba upoštevati po regijah in ne na nacionalni ravni, saj se lahko pogosto razlikujejo tudi med posameznimi občinami.

Obrazložitev

Obrazložitev

Cilj direktive o energijski učinkovitosti stavb je treba uskladiti s podnebno nevtralnostjo do leta 2050.

Predlog spremembe 41

Predlog spremembe 41

Člen 6(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Izračunavanje stroškovno optimalnih ravni minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti

  1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 29 v zvezi s primerjalnim metodološkim okvirom za izračunavanje stroškovno optimalnih ravni minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti za stavbe in elemente stavb. Komisija do 30. junija 2026
  pregleda
  primerjalni metodološki okvir za izračunavanje stroškovno optimalnih ravni minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti v obstoječih stavbah, na katerih poteka večja prenova, in za posamezne elemente stavb. [...] | Izračunavanje stroškovno optimalnih ravni minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti

  1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 29 v zvezi s primerjalnim metodološkim okvirom za izračunavanje stroškovno optimalnih ravni minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti za stavbe in elemente stavb. Komisija do 30. junija 2026
  zamenja
  primerjalni metodološki okvir za izračunavanje stroškovno optimalnih ravni minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti v obstoječih stavbah, na katerih poteka večja prenova, in za posamezne elemente stavb
  , in sicer z metodologijo za izračunavanje minimalnega standarda energijske učinkovitosti za brezemisijske ali skoraj brezemisijske stavbe
  . [...] |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Izračunavanje stroškovno optimalnih ravni minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti

1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 29 v zvezi s primerjalnim metodološkim okvirom za izračunavanje stroškovno optimalnih ravni minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti za stavbe in elemente stavb. Komisija do 30. junija 2026
  pregleda
  primerjalni metodološki okvir za izračunavanje stroškovno optimalnih ravni minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti v obstoječih stavbah, na katerih poteka večja prenova, in za posamezne elemente stavb. [...]

Izračunavanje stroškovno optimalnih ravni minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti

1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 29 v zvezi s primerjalnim metodološkim okvirom za izračunavanje stroškovno optimalnih ravni minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti za stavbe in elemente stavb. Komisija do 30. junija 2026
  zamenja
  primerjalni metodološki okvir za izračunavanje stroškovno optimalnih ravni minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti v obstoječih stavbah, na katerih poteka večja prenova, in za posamezne elemente stavb
  , in sicer z metodologijo za izračunavanje minimalnega standarda energijske učinkovitosti za brezemisijske ali skoraj brezemisijske stavbe
  . [...]

Obrazložitev

Obrazložitev

Stroškovno optimalna metodologija je pomembno orodje za oceno, kaj države članice počnejo.

Predlog spremembe 42

Predlog spremembe 42

Člen 7

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Države članice zagotovijo, da so od naslednjih datumov nove stavbe brezemisijske stavbe v skladu s Prilogo III: | 1.   Države članice
  v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi
  zagotovijo, da so od naslednjih datumov nove stavbe brezemisijske stavbe v skladu s Prilogo III: |
| (a) | od 1. januarja 2027: nove stavbe, ki jih uporabljajo javni organi ali so v njihovi lasti
  , in |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Države članice zagotovijo, da so od naslednjih datumov nove stavbe brezemisijske stavbe v skladu s Prilogo III:

1.   Države članice
  v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi
  zagotovijo, da so od naslednjih datumov nove stavbe brezemisijske stavbe v skladu s Prilogo III:

(a)

od 1. januarja 2027: nove stavbe, ki jih uporabljajo javni organi ali so v njihovi lasti
  , in

, in

| (a) | od 1. januarja 2027: nove stavbe, ki jih uporabljajo javni organi ali so v njihovi lasti; |
| --- | --- |

(a)

od 1. januarja 2027: nove stavbe, ki jih uporabljajo javni organi ali so v njihovi lasti;

| (b) | od 1. januarja 2030: vse nove stavbe. |
| --- | --- |

(b)

od 1. januarja 2030: vse nove stavbe.

| (b) | od 1. januarja 2030: vse nove stavbe; |
| --- | --- |

(b)

od 1. januarja 2030: vse nove stavbe;

| (c) | od 1. januarja 2030: obstoječe stavbe, kadar se za njihovo prenovo uporabljajo sredstva EU
  . |
| --- | --- |

(c)

(c)

od 1. januarja 2030: obstoječe stavbe, kadar se za njihovo prenovo uporabljajo sredstva EU
  .

od 1. januarja 2030: obstoječe stavbe, kadar se za njihovo prenovo uporabljajo sredstva EU

Do uporabe zahtev iz prvega pododstavka, države članice zagotovijo, da so vse nove stavbe skoraj ničenergijske in izpolnjujejo minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti, določene v skladu s členom 5.

Do uporabe zahtev iz prvega pododstavka, države članice zagotovijo, da so vse nove stavbe skoraj ničenergijske in izpolnjujejo minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti, določene v skladu s členom 5.

2.   Države članice zagotovijo, da se potencial za globalno segrevanje (GWP) v celotnem življenjskem ciklu izračuna v skladu s Prilogo III in navede v energijski izkaznici stavbe:

2.   Države članice
  v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi
  zagotovijo, da se potencial za globalno segrevanje (GWP) v celotnem življenjskem ciklu izračuna v skladu s Prilogo III in navede v energijski izkaznici stavbe:

| (a) | od 1. januarja 2027: za vse nove stavbe z uporabno tlorisno površino, večjo od 2 000 kvadratnih metrov, in |
| --- | --- |

(a)

od 1. januarja 2027: za vse nove stavbe z uporabno tlorisno površino, večjo od 2 000 kvadratnih metrov, in

| (a) | od 1. januarja 2027: za vse nove stavbe z uporabno tlorisno površino, večjo od 2 000 kvadratnih metrov, in |
| --- | --- |

(a)

od 1. januarja 2027: za vse nove stavbe z uporabno tlorisno površino, večjo od 2 000 kvadratnih metrov, in

| (b) | od 1. januarja 2030: za vse nove stavbe. |
| --- | --- |

(b)

od 1. januarja 2030: za vse nove stavbe.

| (b) | od 1. januarja 2030: za vse nove stavbe. |
| --- | --- |

(b)

od 1. januarja 2030: za vse nove stavbe.

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 29 za dopolnitev te direktive, da se Priloga III prilagodi tehnološkemu napredku in inovacijam, da se določijo
  najvišji pragovi energijske učinkovitosti v Prilogi III za prenovljene stavbe in da se prilagodijo najvišji pragovi energijske učinkovitosti
  za brezemisijske stavbe.

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 29 za dopolnitev te direktive, da se Priloga III prilagodi tehnološkemu napredku in inovacijam, da se določijo
  standardi brezemisijskih in skoraj brezemisijskih stavb za države članice ter razvijejo zahteve glede nizkoogljičnih in obnovljivih virov dobavljene energije in potencial za globalno segrevanje v življenjskem ciklu
  za brezemisijske stavbe.

4.   Države članice v zvezi z novimi stavbami obravnavajo vprašanja zdravih notranjih klimatskih pogojev, prilagajanja podnebnim spremembam, požarne varnosti, tveganj, povezanih z močno potresno dejavnostjo, in dostopnosti za invalide. Države članice obravnavajo tudi odvzeme ogljika, povezane s shranjevanjem ogljika v stavbah ali na njih.

4.   Države članice
  v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi
  v zvezi z novimi stavbami obravnavajo vprašanja zdravih notranjih klimatskih pogojev, prilagajanja podnebnim spremembam, požarne varnosti, tveganj, povezanih z močno potresno dejavnostjo, in dostopnosti za invalide. Države članice obravnavajo tudi odvzeme ogljika, povezane s shranjevanjem ogljika v stavbah ali na njih.

Člen 7a

Novi evropski Bauhaus

1.
     
  Države članice v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi zagotovijo, da razvijalci projektov prenove stavb pri posvetovanju, predložitvi vlog za finančna sredstva in vlaganju dovoljenj prejmejo informacije o ciljih in priložnostih za vključevanje v pobudo novi evropski Bauhaus.

2.
     
  Države članice pooblastijo lokalne in regionalne oblasti, da razvijejo namenske podporne instrumente za referenčne stavbe v skladu s Prilogo VII te direktive, pri čemer naj instrumenti omogočajo kulturno obogatitev ter naj bodo trajnostni in vključujoči v skladu z novim evropskim Bauhausom. Instrumenti lahko zajemajo finančne sheme za prenove, ki kažejo, kako je mogoče posamezne zgradbe ali cele soseske preoblikovati v brezemisijske stavbe oziroma četrti na cenovno dostopen, trajnosten in socialno vključujoč način, pri tem pa s participativnim pristopom in pristopom od spodaj navzgor čim bolj povečati širše koristi.

3.
     
  Države članice vzpostavijo nacionalne industrijske politike za obsežno proizvodnjo lokalno prilagodljivih montažnih elementov za prenovo stavb, ki zagotavljajo različne funkcije, vključno z estetiko, izolacijo, proizvodnjo energije in zeleno infrastrukturo, ter spodbujajo biotsko raznovrstnost, upravljanje voda, dostopnost in mobilnost.

Obrazložitev

Obrazložitev

Cilj direktive o energijski učinkovitosti stavb je treba uskladiti s podnebno nevtralnostjo do leta 2050.

Predlog spremembe 43

Predlog spremembe 43

Člen 8

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Obstoječe stavbe | Obstoječe stavbe |
| 1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se pri večji prenovi stavb energijska učinkovitost stavbe ali njenih prenovljenih delov z namenom izpolnitve
  minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti
  , določenih v skladu s členom 5, če je to tehnično, funkcionalno in ekonomsko izvedljivo, izboljša.
  Navedene zahteve veljajo za prenovljeno stavbo ali stavbno enoto kot celoto. Poleg tega oziroma namesto tega lahko zahteve veljajo za prenovljene elemente stavb. | 1.   Države članice
  v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi
  sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se pri večji prenovi stavb energijska učinkovitost stavbe ali njenih prenovljenih delov z namenom izpolnitve
  standardov ničelnih emisij
  , določenih v skladu s členom 5, če je to tehnično, funkcionalno in ekonomsko izvedljivo, izboljša. Navedene zahteve veljajo za prenovljeno stavbo ali stavbno enoto kot celoto. Poleg tega oziroma namesto tega lahko zahteve veljajo za prenovljene elemente stavb
  ali celostno povezane četrti in soseske
  . |
| 2.   Države članice poleg tega sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so pri nadgradnji ali zamenjavi elementa stavbe, ki je del ovoja stavbe in precej vpliva na energijsko učinkovitost ovoja stavbe, izpolnjene minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti elementa stavbe, če je
  to
  tehnično, funkcionalno
  in ekonomsko izvedljivo
  . | 2.   Države članice
  v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi
  poleg tega sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so pri nadgradnji ali zamenjavi elementa stavbe, ki je del ovoja stavbe in precej vpliva na energijsko učinkovitost ovoja stavbe, izpolnjene minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti elementa stavbe, če je
  tako mogoče
  tehnično
  in
  funkcionalno
  doseči brezemisijske ali skoraj brezemisijske stavbe
  . |
| 3.   Države članice
  spodbujajo
  , da se pri večjih prenovah stavb
  upoštevajo
  visoko
  učinkoviti alternativni sistemi
  , če je to tehnično, funkcionalno in ekonomsko izvedljivo. Države članice pri večjih prenovah stavb obravnavajo vprašanja
  zdravih
  notranjih
  klimatskih pogojev, prilagajanja
  podnebnim spremembam, požarne varnosti,
  tveganj
  ,
  povezanih
  z močno potresno dejavnostjo, odstranjevanja nevarnih snovi, vključno z azbestom, in
  dostopnosti
  za invalide. | 3.   Države članice
  v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi zagotovijo
  , da se pri večjih prenovah stavb
  spodbuja uporaba
  visoko
  učinkovitih alternativnih sistemov
  , če je to tehnično, funkcionalno in ekonomsko izvedljivo
  , ter promovirajo uporabo lokalno dostopnih virov
  . Države članice
  zagotovijo, da se
  pri večjih prenovah stavb obravnavajo vprašanja
  pogojev za zdravo kakovost okolja v
  notranjih
  prostorih
  ,
  visoka sposobnost blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja
  podnebnim spremembam,
  med drugim z zeleno infrastrukturo ter odvzemom in shranjevanjem ogljika, upoštevajo standardi
  požarne varnosti,
  zmanjšujejo tveganja, povezana
  z močno potresno dejavnostjo,
  obravnava vprašanje
  odstranjevanja nevarnih snovi, vključno z azbestom, in
  izboljša dostopnost
  za invalide
  , pri čemer zagotovijo ustrezno dodelitev davčnih spodbujevalnih ukrepov in namenskih instrumentov financiranja
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Obstoječe stavbe

Obstoječe stavbe

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se pri večji prenovi stavb energijska učinkovitost stavbe ali njenih prenovljenih delov z namenom izpolnitve
  minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti
  , določenih v skladu s členom 5, če je to tehnično, funkcionalno in ekonomsko izvedljivo, izboljša.

Navedene zahteve veljajo za prenovljeno stavbo ali stavbno enoto kot celoto. Poleg tega oziroma namesto tega lahko zahteve veljajo za prenovljene elemente stavb.

1.   Države članice
  v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi
  sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se pri večji prenovi stavb energijska učinkovitost stavbe ali njenih prenovljenih delov z namenom izpolnitve
  standardov ničelnih emisij
  , določenih v skladu s členom 5, če je to tehnično, funkcionalno in ekonomsko izvedljivo, izboljša. Navedene zahteve veljajo za prenovljeno stavbo ali stavbno enoto kot celoto. Poleg tega oziroma namesto tega lahko zahteve veljajo za prenovljene elemente stavb
  ali celostno povezane četrti in soseske
  .

2.   Države članice poleg tega sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so pri nadgradnji ali zamenjavi elementa stavbe, ki je del ovoja stavbe in precej vpliva na energijsko učinkovitost ovoja stavbe, izpolnjene minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti elementa stavbe, če je
  to
  tehnično, funkcionalno
  in ekonomsko izvedljivo
  .

2.   Države članice
  v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi
  poleg tega sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so pri nadgradnji ali zamenjavi elementa stavbe, ki je del ovoja stavbe in precej vpliva na energijsko učinkovitost ovoja stavbe, izpolnjene minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti elementa stavbe, če je
  tako mogoče
  tehnično
  in
  funkcionalno
  doseči brezemisijske ali skoraj brezemisijske stavbe
  .

3.   Države članice
  spodbujajo
  , da se pri večjih prenovah stavb
  upoštevajo
  visoko
  učinkoviti alternativni sistemi
  , če je to tehnično, funkcionalno in ekonomsko izvedljivo. Države članice pri večjih prenovah stavb obravnavajo vprašanja
  zdravih
  notranjih
  klimatskih pogojev, prilagajanja
  podnebnim spremembam, požarne varnosti,
  tveganj
  ,
  povezanih
  z močno potresno dejavnostjo, odstranjevanja nevarnih snovi, vključno z azbestom, in
  dostopnosti
  za invalide.

3.   Države članice
  v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi zagotovijo
  , da se pri večjih prenovah stavb
  spodbuja uporaba
  visoko
  učinkovitih alternativnih sistemov
  , če je to tehnično, funkcionalno in ekonomsko izvedljivo
  , ter promovirajo uporabo lokalno dostopnih virov
  . Države članice
  zagotovijo, da se
  pri večjih prenovah stavb obravnavajo vprašanja
  pogojev za zdravo kakovost okolja v
  notranjih
  prostorih
  ,
  visoka sposobnost blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja
  podnebnim spremembam,
  med drugim z zeleno infrastrukturo ter odvzemom in shranjevanjem ogljika, upoštevajo standardi
  požarne varnosti,
  zmanjšujejo tveganja, povezana
  z močno potresno dejavnostjo,
  obravnava vprašanje
  odstranjevanja nevarnih snovi, vključno z azbestom, in
  izboljša dostopnost
  za invalide
  , pri čemer zagotovijo ustrezno dodelitev davčnih spodbujevalnih ukrepov in namenskih instrumentov financiranja
  .

Obrazložitev

Obrazložitev

Cilj direktive o energijski učinkovitosti stavb je treba uskladiti s podnebno nevtralnostjo do leta 2050.

Predlog spremembe 44

Predlog spremembe 44

Člen 9

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Minimalni standardi energijske učinkovitosti | Minimalni standardi energijske učinkovitosti |
| 1.   Države članice zagotovijo, da: | 1.   Države članice
  v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi
  zagotovijo, da: |
| (a) | stavbe in stavbne enote, ki so v lasti javnih organov, dosežejo najpozneje |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Minimalni standardi energijske učinkovitosti

Minimalni standardi energijske učinkovitosti

Minimalni standardi energijske učinkovitosti

Minimalni standardi energijske učinkovitosti

1.   Države članice zagotovijo, da:

1.   Države članice
  v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi
  zagotovijo, da:

(a)

stavbe in stavbne enote, ki so v lasti javnih organov, dosežejo najpozneje

| (a) | stavbe in stavbne enote, ki so v lasti javnih organov, dosežejo najpozneje |
| --- | --- |

(a)

stavbe in stavbne enote, ki so v lasti javnih organov, dosežejo najpozneje

| | (i) | po 1. januarju 2027 vsaj razred energijske učinkovitosti F 
  in |
| --- | --- | --- |

(i)

po 1. januarju 2027 vsaj razred energijske učinkovitosti F 
  in

in

| | (i) | po 1. januarju 2027 vsaj razred energijske učinkovitosti F; |
| --- | --- | --- |

(i)

po 1. januarju 2027 vsaj razred energijske učinkovitosti F;

| | (ii) | po 1. januarju 2030 vsaj razred energijske učinkovitosti E
  ; |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

po 1. januarju 2030 vsaj razred energijske učinkovitosti E
  ;

po 1. januarju 2030 vsaj razred energijske učinkovitosti E

| (b) | nestanovanjske stavbe in stavbne enote, ki niso v lasti javnih organov, dosežejo najpozneje |
| --- | --- |

(b)

nestanovanjske stavbe in stavbne enote, ki niso v lasti javnih organov, dosežejo najpozneje

| (b) | nestanovanjske stavbe in stavbne enote, ki niso v lasti javnih organov, dosežejo najpozneje |
| --- | --- |

(b)

nestanovanjske stavbe in stavbne enote, ki niso v lasti javnih organov, dosežejo najpozneje

| | (i) | po 1. januarju 2027 vsaj razred energijske učinkovitosti F 
  in |
| --- | --- | --- |

(i)

po 1. januarju 2027 vsaj razred energijske učinkovitosti F 
  in

in

| | (i) | po 1. januarju 2027 vsaj razred energijske učinkovitosti F; |
| --- | --- | --- |

(i)

po 1. januarju 2027 vsaj razred energijske učinkovitosti F;

| | (ii) | po 1. januarju 2030 vsaj razred energijske učinkovitosti E
  ; |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

po 1. januarju 2030 vsaj razred energijske učinkovitosti E
  ;

po 1. januarju 2030 vsaj razred energijske učinkovitosti E

| (c) | stanovanjske stavbe in stavbne enote dosežejo najpozneje |
| --- | --- |

(c)

stanovanjske stavbe in stavbne enote dosežejo najpozneje

| (c) | stanovanjske stavbe in stavbne enote dosežejo najpozneje |
| --- | --- |

(c)

stanovanjske stavbe in stavbne enote dosežejo najpozneje

| | (i) | po 1. januarju 2030 vsaj razred energijske učinkovitosti F 
  in |
| --- | --- | --- |

(i)

po 1. januarju 2030 vsaj razred energijske učinkovitosti F 
  in

in

| | (i) | po 1. januarju 2030 vsaj razred energijske učinkovitosti F. |
| --- | --- | --- |

(i)

po 1. januarju 2030 vsaj razred energijske učinkovitosti F.

| | (ii) | po 1. januarju 2033 vsaj razred energijske učinkovitosti E
  . |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

po 1. januarju 2033 vsaj razred energijske učinkovitosti E
  .

po 1. januarju 2033 vsaj razred energijske učinkovitosti E

Države članice lahko zahtevajo podaljšanje roka iz tega odstavka, če to utemeljijo in zahtevajo od Evropske komisije ter je v skladu z nacionalnim načrtom za prenovo stavb iz člena 3(1)(a) v zvezi s posebnimi deli njihovega stavbnega fonda.

Države članice lahko zahtevajo podaljšanje roka iz tega odstavka, če to utemeljijo in zahtevajo od Evropske komisije ter je v skladu z nacionalnim načrtom za prenovo stavb iz člena 3(1)(a) v zvezi s posebnimi deli njihovega stavbnega fonda.

Države članice v svojem časovnem načrtu iz člena 3(1)(b) določijo posebne
  časovnice za stavbe iz tega odstavka, da bi do let 2040 in 2050 dosegle višje razrede energijske učinkovitosti v skladu s potjo preoblikovanja nacionalnega stavbnega fonda v brezemisijske stavbe
  .

časovnice za stavbe iz tega odstavka, da bi do let 2040 in 2050 dosegle višje razrede energijske učinkovitosti v skladu s potjo preoblikovanja nacionalnega stavbnega fonda v brezemisijske stavbe

Države članice v svojem časovnem načrtu iz člena 3(1)(b) določijo posebne
  načrte za prenovo vseh stavb, da bi ustrezale standardu ničelnih ali skoraj ničelnih emisij, in zagotovijo, da je do leta 2050 razogljičen ves stavbni fond
  .

načrte za prenovo vseh stavb, da bi ustrezale standardu ničelnih ali skoraj ničelnih emisij, in zagotovijo, da je do leta 2050 razogljičen ves stavbni fond

Države članice lahko uporabljajo tudi lokalne celostne pristope na ravni četrti ali soseske, s katerimi zagotovijo, da vse stavbe v povprečju izpolnjujejo brezogljične standarde. Za zgodovinske stavbe datum določi država članica na podlagi tehničnih ocen in ocen izvedljivosti. Za izravnavo njihovih emisij bi bilo treba promovirati stavbe s pozitivnim vplivom na podnebje in razširiti proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, ki se dobavi prek omrežja
  .

Države članice lahko uporabljajo tudi lokalne celostne pristope na ravni četrti ali soseske, s katerimi zagotovijo, da vse stavbe v povprečju izpolnjujejo brezogljične standarde. Za zgodovinske stavbe datum določi država članica na podlagi tehničnih ocen in ocen izvedljivosti. Za izravnavo njihovih emisij bi bilo treba promovirati stavbe s pozitivnim vplivom na podnebje in razširiti proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, ki se dobavi prek omrežja

2.   
  Poleg minimalnih standardov energijske učinkovitosti, določenih v skladu z odstavkom 1, lahko vsaka država članica določi minimalne standarde energijske učinkovitosti za prenovo vseh drugih obstoječih stavb.

Kadar se minimalni standardi energijske učinkovitosti določijo, se pripravijo ob upoštevanju nacionalnega časovnega načrta in ciljev za leta 2030, 2040 in 2050 iz načrta posamezne države članice za prenovo stavb ter preoblikovanja nacionalnega stavbnega fonda v brezemisijske stavbe do leta 2050.

2.   Države članice
  ter lokalne in regionalne oblasti
  v skladu s členom 15 podpirajo skladnost
  s
  standardi
  ničelnih emisij
  z vsemi naslednjimi ukrepi:

| (a) | zagotavljanje ustreznih finančnih ukrepov, zlasti tistih, ki so namenjeni ranljivim gospodinjstvom
  z nizkimi ali srednjimi dohodki
  , ljudem, ki jih je prizadela energijska revščina ali živijo v socialnih stanovanjih, v skladu s členom 22 Direktive (EU).../... [prenovljena direktiva o energijski učinkovitosti]
  , in za odpravo tržnih ovir
  ; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje ustreznih finančnih ukrepov, zlasti tistih, ki so namenjeni ranljivim gospodinjstvom
  z nizkimi ali srednjimi dohodki
  , ljudem, ki jih je prizadela energijska revščina ali živijo v socialnih stanovanjih, v skladu s členom 22 Direktive (EU).../... [prenovljena direktiva o energijski učinkovitosti]
  , in za odpravo tržnih ovir
  ;

z nizkimi ali srednjimi dohodki

, in za odpravo tržnih ovir

| (b) | zagotavljanje tehnične pomoči, tudi prek točk „vse na enem mestu“; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje tehnične pomoči, tudi prek točk „vse na enem mestu“;

| (c) | oblikovanje integriranih shem financiranja; |
| --- | --- |

(c)

oblikovanje integriranih shem financiranja;

| (d) | odprava negospodarskih ovir, vključno z razdeljenimi spodbudami; |
| --- | --- |

(d)

odprava negospodarskih ovir, vključno z razdeljenimi spodbudami;

| (e) | spremljanje socialnih učinkov, zlasti na najranljivejše; |
| --- | --- |

(e)

spremljanje socialnih učinkov, zlasti na najranljivejše;

| (f) | sprememba namena neuporabljanih stavb in njihova prilagoditev današnjim potrebam, in |
| --- | --- |

(f)

(f)

sprememba namena neuporabljanih stavb in njihova prilagoditev današnjim potrebam, in

sprememba namena neuporabljanih stavb in njihova prilagoditev današnjim potrebam, in

| (g) | določitev okvira za zagotovitev zadostne delovne sile z ustrezno ravnjo znanja in spretnosti za pravočasno izvajanje zahtev. |
| --- | --- |

(g)

(g)

določitev okvira za zagotovitev zadostne delovne sile z ustrezno ravnjo znanja in spretnosti za pravočasno izvajanje zahtev.

določitev okvira za zagotovitev zadostne delovne sile z ustrezno ravnjo znanja in spretnosti za pravočasno izvajanje zahtev.

3.
     Države članice v skladu s členom 15 podpirajo skladnost
  z minimalnimi
  standardi
  energijske učinkovitosti
  z vsemi naslednjimi ukrepi:

3.
     Kadar se stavba prenovi, da bi bila skladna
  s
  standardom
  ničelnih emisij
  , države članice zagotovijo skladnost z minimalnimi zahtevami glede energijske učinkovitosti za elemente stavbe v skladu s členom 5, v primeru večje prenove pa z zahtevami glede
  ničelnih emisij
  za obstoječe stavbe v skladu s členom 8.

| (a) | zagotavljanje ustreznih finančnih ukrepov, zlasti tistih, ki so namenjeni ranljivim gospodinjstvom, ljudem, ki jih je prizadela energijska revščina ali živijo v socialnih stanovanjih, v skladu s členom 22 Direktive (EU).../... [prenovljena direktiva o energijski učinkovitosti]; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje ustreznih finančnih ukrepov, zlasti tistih, ki so namenjeni ranljivim gospodinjstvom, ljudem, ki jih je prizadela energijska revščina ali živijo v socialnih stanovanjih, v skladu s členom 22 Direktive (EU).../... [prenovljena direktiva o energijski učinkovitosti];

| (b) | zagotavljanje tehnične pomoči, tudi prek točk „vse na enem mestu“; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje tehnične pomoči, tudi prek točk „vse na enem mestu“;

| (c) | oblikovanje integriranih shem financiranja; |
| --- | --- |

(c)

oblikovanje integriranih shem financiranja;

| (d) | odprava negospodarskih ovir, vključno z razdeljenimi spodbudami
  , in |
| --- | --- |

(d)

odprava negospodarskih ovir, vključno z razdeljenimi spodbudami
  , in

, in

| (e) | spremljanje socialnih učinkov, zlasti na najranljivejše. |
| --- | --- |

(e)

spremljanje socialnih učinkov, zlasti na najranljivejše.

4.
     Kadar se stavba prenovi, da bi bila skladna
  z minimalnim
  standardom
  energijske učinkovitosti
  , države članice zagotovijo skladnost z minimalnimi zahtevami glede energijske učinkovitosti za elemente stavbe v skladu s členom 5, v primeru večje prenove pa z 
  minimalnimi
  zahtevami glede
  energijske učinkovitosti
  za obstoječe stavbe v skladu s členom 8.

4.
     Države članice se lahko
  v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi
  odločijo, da ne bodo uporabljale standardov
  ničelnih emisij
  iz odstavkov 1 in 2 za naslednje kategorije stavb:

| (a) | stavbe, ki so uradno zaščitene kot del zaščitenega okolja ali zaradi njihovega posebnega arhitektonskega ali zgodovinskega pomena, če bi izpolnjevanje standardov nesprejemljivo spremenilo njihovo značilnost ali izgled; |
| --- | --- |

(a)

stavbe, ki so uradno zaščitene kot del zaščitenega okolja ali zaradi njihovega posebnega arhitektonskega ali zgodovinskega pomena, če bi izpolnjevanje standardov nesprejemljivo spremenilo njihovo značilnost ali izgled;

| (b) | stavbe, ki se uporabljajo za obredne namene ali verske dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

stavbe, ki se uporabljajo za obredne namene ali verske dejavnosti;

| (c) | začasne objekte s časom uporabe dveh let ali manj, industrijske komplekse, delavnice in nestanovanjske kmetijske stavbe z majhno porabo energije ter nestanovanjske kmetijske stavbe, ki se uporabljajo v sektorju, zajetem v nacionalnem sektorskem sporazumu o energijski učinkovitosti; |
| --- | --- |

(c)

začasne objekte s časom uporabe dveh let ali manj, industrijske komplekse, delavnice in nestanovanjske kmetijske stavbe z majhno porabo energije ter nestanovanjske kmetijske stavbe, ki se uporabljajo v sektorju, zajetem v nacionalnem sektorskem sporazumu o energijski učinkovitosti;

| (d) | stanovanjske stavbe, ki so uporabljene ali namenjene za uporabo, krajšo od štirih mesecev na leto, ali pa za omejeno letno uporabo s pričakovano porabo energije manj kot 25 % celoletne porabe; |
| --- | --- |

(d)

stanovanjske stavbe, ki so uporabljene ali namenjene za uporabo, krajšo od štirih mesecev na leto, ali pa za omejeno letno uporabo s pričakovano porabo energije manj kot 25 % celoletne porabe;

| (e) | samostojne stavbe s celotno uporabno tlorisno površino, manjšo od 50 m2. |
| --- | --- |

(e)

samostojne stavbe s celotno uporabno tlorisno površino, manjšo od 50 m2.

2

Navedene stavbe bo vseeno treba prenoviti, da bi čim bolj zmanjšali njihov ogljični odtis in se izognili preprekam pri doseganju splošnega cilja podnebne nevtralnosti.

Navedene stavbe bo vseeno treba prenoviti, da bi čim bolj zmanjšali njihov ogljični odtis in se izognili preprekam pri doseganju splošnega cilja podnebne nevtralnosti.

5.
     Države članice se lahko odločijo, da ne bodo uporabljale
  minimalnih
  standardov
  energijske učinkovitosti
  iz odstavkov 1 in 2 za naslednje kategorije stavb:

5
  .   Države članice
  v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi
  sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev izvajanja minimalnih standardov energijske učinkovitosti iz odstavkov 1 in 2, vključno z ustreznimi mehanizmi spremljanja in kaznimi v skladu s členom 31.

| (a) | stavbe, ki so uradno zaščitene kot del zaščitenega okolja ali zaradi njihovega posebnega arhitektonskega ali zgodovinskega pomena, če bi izpolnjevanje standardov nesprejemljivo spremenilo njihovo značilnost ali izgled; |
| --- | --- |

(a)

stavbe, ki so uradno zaščitene kot del zaščitenega okolja ali zaradi njihovega posebnega arhitektonskega ali zgodovinskega pomena, če bi izpolnjevanje standardov nesprejemljivo spremenilo njihovo značilnost ali izgled;

| (b) | stavbe, ki se uporabljajo za obredne namene ali verske dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

stavbe, ki se uporabljajo za obredne namene ali verske dejavnosti;

| (c) | začasne objekte s časom uporabe dveh let ali manj, industrijske komplekse, delavnice in nestanovanjske kmetijske stavbe z majhno porabo energije ter nestanovanjske kmetijske stavbe, ki se uporabljajo v sektorju, zajetem v nacionalnem sektorskem sporazumu o energijski učinkovitosti; |
| --- | --- |

(c)

začasne objekte s časom uporabe dveh let ali manj, industrijske komplekse, delavnice in nestanovanjske kmetijske stavbe z majhno porabo energije ter nestanovanjske kmetijske stavbe, ki se uporabljajo v sektorju, zajetem v nacionalnem sektorskem sporazumu o energijski učinkovitosti;

| (d) | stanovanjske stavbe, ki so uporabljene ali namenjene za uporabo, krajšo od štirih mesecev na leto, ali pa za omejeno letno uporabo s pričakovano porabo energije manj kot 25 % celoletne porabe; |
| --- | --- |

(d)

stanovanjske stavbe, ki so uporabljene ali namenjene za uporabo, krajšo od štirih mesecev na leto, ali pa za omejeno letno uporabo s pričakovano porabo energije manj kot 25 % celoletne porabe;

| (e) | samostojne stavbe s celotno uporabno tlorisno površino, manjšo od 50 m2. |
| --- | --- |

(e)

samostojne stavbe s celotno uporabno tlorisno površino, manjšo od 50 m2.

2

6.
     Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev izvajanja minimalnih standardov energijske učinkovitosti iz odstavkov 1 in 2, vključno z ustreznimi mehanizmi spremljanja in kaznimi v skladu s členom 31.

Obrazložitev

Obrazložitev

Minimalno zahtevo je treba uskladiti s podnebno nevtralnostjo, da se prepreči učinek vezanosti na ogljik.

Predlog spremembe 45

Predlog spremembe 45

Člen 10

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Izkaz o prenovi stavbe | Izkaz o prenovi stavbe |
| 1.   Komisija do 31. decembra 2023 sprejme delegirane akte v skladu s členom 29 za dopolnitev te direktive z vzpostavitvijo skupnega evropskega okvira za izkaze o prenovi stavb na podlagi meril iz odstavka 2. | 1.   Komisija do 31. decembra 2023 sprejme delegirane akte v skladu s členom 29 za dopolnitev te direktive z vzpostavitvijo skupnega evropskega okvira za izkaze o prenovi stavb na podlagi meril iz odstavka 2. |
| 2.   Države članice do 31. decembra 2024 uvedejo shemo izkazov o prenovi stavb, ki temelji na skupnem okviru, vzpostavljenem v skladu z odstavkom 1. | 2.   Države članice do 31. decembra 2024 uvedejo shemo izkazov o prenovi stavb, ki temelji na skupnem okviru, vzpostavljenem v skladu z odstavkom 1. |
| 3.   Izkaz o prenovi stavbe mora biti v skladu z naslednjimi zahtevami: | 3.   Izkaz o prenovi stavbe mora biti v skladu z naslednjimi zahtevami: |
| (a) | izda ga usposobljeni in potrjeni strokovnjak po obisku na kraju samem; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Izkaz o prenovi stavbe

Izkaz o prenovi stavbe

Izkaz o prenovi stavbe

Izkaz o prenovi stavbe

1.   Komisija do 31. decembra 2023 sprejme delegirane akte v skladu s členom 29 za dopolnitev te direktive z vzpostavitvijo skupnega evropskega okvira za izkaze o prenovi stavb na podlagi meril iz odstavka 2.

1.   Komisija do 31. decembra 2023 sprejme delegirane akte v skladu s členom 29 za dopolnitev te direktive z vzpostavitvijo skupnega evropskega okvira za izkaze o prenovi stavb na podlagi meril iz odstavka 2.

2.   Države članice do 31. decembra 2024 uvedejo shemo izkazov o prenovi stavb, ki temelji na skupnem okviru, vzpostavljenem v skladu z odstavkom 1.

2.   Države članice do 31. decembra 2024 uvedejo shemo izkazov o prenovi stavb, ki temelji na skupnem okviru, vzpostavljenem v skladu z odstavkom 1.

3.   Izkaz o prenovi stavbe mora biti v skladu z naslednjimi zahtevami:

3.   Izkaz o prenovi stavbe mora biti v skladu z naslednjimi zahtevami:

(a)

izda ga usposobljeni in potrjeni strokovnjak po obisku na kraju samem;

| (a) | izda ga usposobljeni in potrjeni strokovnjak po obisku na kraju samem; |
| --- | --- |

(a)

izda ga usposobljeni in potrjeni strokovnjak po obisku na kraju samem;

| (b) | vključuje časovni načrt prenove
  , v katerem je navedeno zaporedje korakov prenove, ki se medsebojno nadgrajujejo, da se stavba najpozneje do leta 2050 preoblikuje v brezemisijsko stavbo
  ; |
| --- | --- |

(b)

vključuje časovni načrt prenove
  , v katerem je navedeno zaporedje korakov prenove, ki se medsebojno nadgrajujejo, da se stavba najpozneje do leta 2050 preoblikuje v brezemisijsko stavbo
  ;

, v katerem je navedeno zaporedje korakov prenove, ki se medsebojno nadgrajujejo, da se stavba najpozneje do leta 2050 preoblikuje v brezemisijsko stavbo

| (b) | vključuje
  jasen
  časovni načrt prenove
  za projekte prenove v enem koraku, v katere je vključenih več stavb v soseski ali v okviru mesta, da bi lokalne oblasti lažje določile najboljši čas za prenovo posamezne soseske in dale prednost soseskam, ki jih je treba prenoviti najprej
  ; |
| --- | --- |

(b)

vključuje
  jasen
  časovni načrt prenove
  za projekte prenove v enem koraku, v katere je vključenih več stavb v soseski ali v okviru mesta, da bi lokalne oblasti lažje določile najboljši čas za prenovo posamezne soseske in dale prednost soseskam, ki jih je treba prenoviti najprej
  ;

jasen

za projekte prenove v enem koraku, v katere je vključenih več stavb v soseski ali v okviru mesta, da bi lokalne oblasti lažje določile najboljši čas za prenovo posamezne soseske in dale prednost soseskam, ki jih je treba prenoviti najprej

| (c) | v njem so navedene pričakovane koristi v smislu prihrankov energije, prihrankov pri računih za energijo in zmanjšanja operativnih emisij toplogrednih plinov ter širše koristi, povezane z zdravjem in udobjem ter izboljšano prilagoditveno sposobnostjo stavb na podnebne spremembe, in |
| --- | --- |

(c)

v njem so navedene pričakovane koristi v smislu prihrankov energije, prihrankov pri računih za energijo in zmanjšanja operativnih emisij toplogrednih plinov ter širše koristi, povezane z zdravjem in udobjem ter izboljšano prilagoditveno sposobnostjo stavb na podnebne spremembe, in

| (c) | v njem so navedene pričakovane koristi v smislu prihrankov energije, prihrankov pri računih za energijo in zmanjšanja operativnih emisij toplogrednih plinov ter širše koristi, povezane z zdravjem in udobjem ter izboljšano prilagoditveno sposobnostjo stavb na podnebne spremembe, in |
| --- | --- |

(c)

v njem so navedene pričakovane koristi v smislu prihrankov energije, prihrankov pri računih za energijo in zmanjšanja operativnih emisij toplogrednih plinov ter širše koristi, povezane z zdravjem in udobjem ter izboljšano prilagoditveno sposobnostjo stavb na podnebne spremembe, in

| (d) | vsebuje informacije o morebitni finančni in tehnični podpori. |
| --- | --- |

(d)

vsebuje informacije o morebitni finančni in tehnični podpori.

| (d) | vsebuje informacije o morebitni finančni in tehnični podpori. |
| --- | --- |

(d)

vsebuje informacije o morebitni finančni in tehnični podpori.

Obrazložitev

Obrazložitev

Postopna prenova bi lahko privedla do neučinkovitih strategij prenove in učinka vezanosti na ogljik.

Predlog spremembe 46

Predlog spremembe 46

Člen 12

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Infrastruktura za trajnostno mobilnost | Infrastruktura za trajnostno mobilnost |
| 1.   Kar zadeva nove nestanovanjske stavbe in nestanovanjske stavbe v postopku večje prenove, ki imajo več kot pet parkirnih mest, države članice zagotovijo: | 1.   Kar zadeva nove
  stanovanjske in
  nestanovanjske stavbe
  ter stanovanjske
  in nestanovanjske stavbe v postopku večje prenove, ki imajo več kot pet parkirnih mest, države članice zagotovijo: |
| (a) | namestitev najmanj enega polnilnega mesta; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Infrastruktura za trajnostno mobilnost

Infrastruktura za trajnostno mobilnost

1.   Kar zadeva nove nestanovanjske stavbe in nestanovanjske stavbe v postopku večje prenove, ki imajo več kot pet parkirnih mest, države članice zagotovijo:

1.   Kar zadeva nove
  stanovanjske in
  nestanovanjske stavbe
  ter stanovanjske
  in nestanovanjske stavbe v postopku večje prenove, ki imajo več kot pet parkirnih mest, države članice zagotovijo:

(a)

namestitev najmanj enega polnilnega mesta;

| (a) | namestitev najmanj enega polnilnega mesta; |
| --- | --- |

(a)

namestitev najmanj enega polnilnega mesta;

| (b) | vnaprejšnje polaganje kablov za vsako parkirno mesto, da se omogoči kasnejša namestitev polnilnih mest za električna vozila, in |
| --- | --- |

(b)

vnaprejšnje polaganje kablov za vsako parkirno mesto, da se omogoči kasnejša namestitev polnilnih mest za električna vozila, in

| (b) | vnaprejšnje polaganje kablov za vsako parkirno mesto, da se omogoči kasnejša namestitev polnilnih mest za električna vozila
  in kolesa
  , in |
| --- | --- |

(b)

vnaprejšnje polaganje kablov za vsako parkirno mesto, da se omogoči kasnejša namestitev polnilnih mest za električna vozila
  in kolesa
  , in

in kolesa

| (c) | vsaj
  eno parkirno mesto
  za kolesa na vsako parkirno mesto za avtomobile; |
| --- | --- |

(c)

vsaj
  eno parkirno mesto
  za kolesa na vsako parkirno mesto za avtomobile;

eno parkirno mesto

| (c) | vsaj
  dve parkirni mesti
  za kolesa na vsako parkirno mesto za avtomobile
  (pod predpostavko, da vsak avtomobil uporabljata vsaj dve osebi)
  ; |
| --- | --- |

(c)

vsaj
  dve parkirni mesti
  za kolesa na vsako parkirno mesto za avtomobile
  (pod predpostavko, da vsak avtomobil uporabljata vsaj dve osebi)
  ;

dve parkirni mesti

(pod predpostavko, da vsak avtomobil uporabljata vsaj dve osebi)

kadar je parkirišče neposredno ob stavbi in v primeru večjih prenov prenovitvena dela zajemajo parkirišča ali električno infrastrukturo parkirišča. Države članice zagotovijo, da imajo vnaprej položeni kabli take kapacitete, da se omogoči sočasna uporaba pričakovanega števila polnilnih mest. Z odstopanjem od prvega pododstavka, točka (a), države članice za nove poslovne stavbe in poslovne stavbe v postopku večje prenove z več kot petimi parkirnimi mesti zagotovijo namestitev vsaj enega polnilnega mesta na vsaki dve parkirni mesti.

kadar je parkirišče
  za avtomobile in kolesa
  neposredno ob stavbi in v primeru večjih prenov prenovitvena dela zajemajo parkirišča
  za avtomobile in kolesa
  ali električno infrastrukturo
  tega
  parkirišča. Države članice zagotovijo, da imajo vnaprej položeni kabli take kapacitete, da se omogoči sočasna uporaba pričakovanega števila polnilnih mest. Z odstopanjem od prvega pododstavka, točka (a), države članice za nove poslovne stavbe in poslovne stavbe v postopku večje prenove z več kot petimi parkirnimi mesti zagotovijo namestitev vsaj enega polnilnega mesta na vsaki dve parkirni mesti.

za avtomobile in kolesa

za avtomobile in kolesa

tega

2.   Kar zadeva vse nestanovanjske stavbe z več kot dvajsetimi parkirnimi mesti, države članice do 1. januarja 2027 zagotovijo namestitev vsaj enega polnilnega mesta na vsakih deset parkirnih mest in vsaj enega parkirnega mesta za kolesa na vsako parkirno mesto za avtomobile. V primeru stavb, ki so v lasti javnih organov ali jih ti uporabljajo, države članice do 1. januarja 2033 zagotovijo vnaprejšnje polaganje kablov za vsaj eno od dveh parkirnih mest.

2.   Kar zadeva vse nestanovanjske stavbe z več kot dvajsetimi parkirnimi mesti, države članice do 1. januarja 2027 zagotovijo namestitev vsaj enega polnilnega mesta na vsakih deset parkirnih mest in vsaj enega parkirnega mesta za kolesa na vsako parkirno mesto za avtomobile. V primeru stavb, ki so v lasti javnih organov ali jih ti uporabljajo, države članice do 1. januarja 2033 zagotovijo vnaprejšnje polaganje kablov za vsaj eno od dveh parkirnih mest.

3.   Države članice lahko zahteve glede števila parkirnih mest za kolesa v skladu z odstavkoma 1 in 2 prilagodijo za posebne kategorije nestanovanjskih stavb, v katerih se kolesa običajno manj uporabljajo kot prevozno sredstvo.

3.   Države članice lahko zahteve glede števila parkirnih mest za kolesa v skladu z odstavkoma 1 in 2 prilagodijo za posebne kategorije nestanovanjskih stavb, v katerih se kolesa običajno manj uporabljajo kot prevozno sredstvo.

4.   Kar zadeva nove stanovanjske stavbe in stanovanjske stavbe v postopku večje prenove, ki imajo več kot tri parkirna mesta, države članice zagotovijo:

4.   Kar zadeva nove stanovanjske stavbe in stanovanjske stavbe v postopku večje prenove, ki imajo več kot tri parkirna mesta, države članice zagotovijo:

| (a) | vnaprejšnje polaganje kablov za vsako parkirno mesto, da tako omogočijo kasnejšo namestitev polnilnih mest za električna vozila, in |
| --- | --- |

(a)

vnaprejšnje polaganje kablov za vsako parkirno mesto, da tako omogočijo kasnejšo namestitev polnilnih mest za električna vozila, in

| (a) | vnaprejšnje polaganje kablov za vsako parkirno mesto, da tako omogočijo kasnejšo namestitev polnilnih mest za električna vozila
  in kolesa
  , in |
| --- | --- |

(a)

vnaprejšnje polaganje kablov za vsako parkirno mesto, da tako omogočijo kasnejšo namestitev polnilnih mest za električna vozila
  in kolesa
  , in

in kolesa

| (b) | vsaj dve parkirni mesti za kolesa na vsako stanovanje; |
| --- | --- |

(b)

vsaj dve parkirni mesti za kolesa na vsako stanovanje;

| (b) | vsaj dve parkirni mesti za kolesa na vsako stanovanje; |
| --- | --- |

(b)

vsaj dve parkirni mesti za kolesa na vsako stanovanje;

kadar je parkirišče neposredno ob stavbi in v primeru večjih prenov prenovitvena dela zajemajo parkirišča ali električno infrastrukturo parkirišča. Države članice zagotovijo, da imajo vnaprej položeni kabli take kapacitete, da se omogoči sočasna uporaba polnilnih mest na vseh parkirnih mestih. Kadar v primeru večje prenove zagotovitev dveh parkirnih mest za kolesa za vsako stanovanje ni izvedljiva, države članice zagotovijo toliko parkirnih mest za kolesa, kot je ustrezno.

kadar je parkirišče neposredno ob stavbi in v primeru večjih prenov prenovitvena dela zajemajo parkirišča ali električno infrastrukturo parkirišča. Države članice zagotovijo, da imajo vnaprej položeni kabli take kapacitete, da se omogoči sočasna uporaba polnilnih mest na vseh parkirnih mestih. Kadar v primeru večje prenove zagotovitev dveh parkirnih mest za kolesa za vsako stanovanje ni izvedljiva, države članice zagotovijo toliko parkirnih mest za kolesa, kot je ustrezno.

5.   Države članice se lahko odločijo, da se odstavki 1, 2 in 4 ne uporabljajo za posebne kategorije stavb, kadar bi bilo potrebno vnaprejšnje polaganje kablov odvisno od izoliranih mikrosistemov ali se stavbe nahajajo v najbolj oddaljenih regijah v smislu člena 349 PDEU, če bi to znatno otežilo delovanje lokalnega energetskega sistema in ogrozilo stabilnost lokalnega omrežja.

5.   Države članice se lahko odločijo, da se odstavki 1, 2 in 4 ne uporabljajo za posebne kategorije stavb, kadar bi bilo potrebno vnaprejšnje polaganje kablov odvisno od izoliranih mikrosistemov ali se stavbe nahajajo v najbolj oddaljenih regijah v smislu člena 349 PDEU, če bi to znatno otežilo delovanje lokalnega energetskega sistema in ogrozilo stabilnost lokalnega omrežja.

6.   Države članice zagotovijo, da so polnilna mesta iz odstavkov 1, 2 in 4 sposobna pametnega in po potrebi dvosmernega polnjenja ter da delujejo na podlagi nelastniških in nediskriminatornih komunikacijskih protokolov in standardov na interoperabilen način ter v skladu z vsemi pravnimi standardi in protokoli iz delegiranih aktov, sprejetih v skladu s členom 19(6) in členom 19(7) Uredbe (EU).../... [uredba o infrastrukturi za alternativna goriva].

6.   Države članice zagotovijo, da so polnilna mesta iz odstavkov 1, 2 in 4 sposobna pametnega in po potrebi dvosmernega polnjenja ter da delujejo na podlagi nelastniških in nediskriminatornih komunikacijskih protokolov in standardov na interoperabilen način ter v skladu z vsemi pravnimi standardi in protokoli iz delegiranih aktov, sprejetih v skladu s členom 19(6) in členom 19(7) Uredbe (EU).../... [uredba o infrastrukturi za alternativna goriva].

7.   Države članice spodbujajo upravljavce polnilnih mest, ki niso javno dostopna, da jih upravljajo v skladu s členom 5(4) Uredbe (EU).../... [uredba o infrastrukturi za alternativna goriva], kjer je ustrezno.

7.   Države članice spodbujajo upravljavce polnilnih mest, ki niso javno dostopna, da jih upravljajo v skladu s členom 5(4) Uredbe (EU).../... [uredba o infrastrukturi za alternativna goriva], kjer je ustrezno.

8.   Države članice
  določijo ukrepe
  za poenostavitev nameščanja polnilnih mest v novih in obstoječih stanovanjskih in nestanovanjskih stavbah ter
  odpravijo
  regulativne ovire, vključno s postopki za izdajo dovoljenj in odobritev, brez poseganja v pravo držav članic o lastninskih in najemnih razmerjih. Države članice odpravijo ovire za namestitev polnilnih mest v stanovanjskih stavbah s parkirnimi mesti, zlasti potrebo po pridobitvi soglasja najemodajalca ali solastnikov za zasebno polnilno mesto za lastno uporabo. Države članice zagotovijo razpoložljivost tehnične pomoči lastnikom stavb in najemnikom, ki želijo namestiti polnilna mesta.

8.   Države članice
  bi morale podpreti lokalne in regionalne oblasti pri izvajanju ukrepov
  za poenostavitev nameščanja polnilnih mest v novih in obstoječih stanovanjskih in nestanovanjskih stavbah ter
  odpraviti
  regulativne ovire, vključno s postopki za izdajo dovoljenj in odobritev, brez poseganja v pravo držav članic o lastninskih in najemnih razmerjih. Države članice odpravijo ovire za namestitev polnilnih mest v stanovanjskih stavbah s parkirnimi mesti, zlasti potrebo po pridobitvi soglasja najemodajalca ali solastnikov za zasebno polnilno mesto za lastno uporabo. Države članice zagotovijo razpoložljivost tehnične pomoči lastnikom stavb in najemnikom, ki želijo namestiti polnilna mesta.

9.   Države članice zagotovijo medsebojno povezanost politik na področju stavb, mehke in zelene mobilnosti ter urbanističnega načrtovanja.

9.   Države članice zagotovijo medsebojno povezanost politik na področju stavb, mehke in zelene mobilnosti ter urbanističnega načrtovanja.

10.
     
  Države članice bi morale zagotoviti podporo lokalnim in regionalnim oblastem pri oblikovanju politik brezemisijske rabe zemljišč in urbanističnega načrtovanja.

Obrazložitev

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 47

Predlog spremembe 47

Člen 13(4)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Komisija do 31. decembra 2025 in po posvetovanju z ustreznimi deležniki sprejme izvedbeni akt, v katerem določi tehnične podrobnosti za učinkovito uporabo sheme iz odstavka 2 za nestanovanjske stavbe z efektivno nazivno izhodno močjo ogrevalnih sistemov ali sistemov za kombinirano ogrevanje in prezračevanje nad 290 kW. | Komisija do 31. decembra 2025 in po posvetovanju z ustreznimi deležniki sprejme izvedbeni akt, v katerem določi tehnične podrobnosti za učinkovito uporabo sheme iz odstavka 2 za nestanovanjske stavbe z efektivno nazivno izhodno močjo ogrevalnih
  in ohlajevalnih
  sistemov ali sistemov za kombinirano ogrevanje in prezračevanje nad 290 kW. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Komisija do 31. decembra 2025 in po posvetovanju z ustreznimi deležniki sprejme izvedbeni akt, v katerem določi tehnične podrobnosti za učinkovito uporabo sheme iz odstavka 2 za nestanovanjske stavbe z efektivno nazivno izhodno močjo ogrevalnih sistemov ali sistemov za kombinirano ogrevanje in prezračevanje nad 290 kW.

Komisija do 31. decembra 2025 in po posvetovanju z ustreznimi deležniki sprejme izvedbeni akt, v katerem določi tehnične podrobnosti za učinkovito uporabo sheme iz odstavka 2 za nestanovanjske stavbe z efektivno nazivno izhodno močjo ogrevalnih
  in ohlajevalnih
  sistemov ali sistemov za kombinirano ogrevanje in prezračevanje nad 290 kW.

in ohlajevalnih

Obrazložitev

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 48

Predlog spremembe 48

Člen 14(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Države članice zagotovijo, da imajo lastniki, najemniki in upravljavci stavb neposreden dostop do podatkov svojih stavbnih sistemov. Dostop ali podatki se na njihovo zahtevo dajo na voljo tretji osebi. Države članice
  spodbujajo
  popolno interoperabilnost storitev in izmenjave podatkov v Uniji v skladu z odstavkom 6. Za namene te direktive podatki stavbnih sistemov vključujejo vsaj vse podatke o energijski učinkovitosti elementov stavb, storitvah energijske učinkovitosti stavb, stavbnih avtomatizacijskih in krmilnih sistemih, števcih in polnilnih mestih za e-mobilnost. | 1.   Države članice zagotovijo, da imajo lastniki, najemniki in upravljavci stavb neposreden dostop do podatkov svojih stavbnih sistemov. Dostop ali podatki se na njihovo
  utemeljeno
  zahtevo
  in s predhodnim soglasjem lastnika
  dajo na voljo tretji osebi. Države članice
  olajšujejo
  popolno interoperabilnost storitev in izmenjave podatkov v Uniji v skladu z odstavkom 6. Za namene te direktive podatki stavbnih sistemov vključujejo vsaj vse podatke o energijski učinkovitosti elementov stavb, storitvah energijske učinkovitosti stavb, stavbnih avtomatizacijskih in krmilnih sistemih, števcih in polnilnih mestih za e-mobilnost. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Države članice zagotovijo, da imajo lastniki, najemniki in upravljavci stavb neposreden dostop do podatkov svojih stavbnih sistemov. Dostop ali podatki se na njihovo zahtevo dajo na voljo tretji osebi. Države članice
  spodbujajo
  popolno interoperabilnost storitev in izmenjave podatkov v Uniji v skladu z odstavkom 6. Za namene te direktive podatki stavbnih sistemov vključujejo vsaj vse podatke o energijski učinkovitosti elementov stavb, storitvah energijske učinkovitosti stavb, stavbnih avtomatizacijskih in krmilnih sistemih, števcih in polnilnih mestih za e-mobilnost.

1.   Države članice zagotovijo, da imajo lastniki, najemniki in upravljavci stavb neposreden dostop do podatkov svojih stavbnih sistemov. Dostop ali podatki se na njihovo
  utemeljeno
  zahtevo
  in s predhodnim soglasjem lastnika
  dajo na voljo tretji osebi. Države članice
  olajšujejo
  popolno interoperabilnost storitev in izmenjave podatkov v Uniji v skladu z odstavkom 6. Za namene te direktive podatki stavbnih sistemov vključujejo vsaj vse podatke o energijski učinkovitosti elementov stavb, storitvah energijske učinkovitosti stavb, stavbnih avtomatizacijskih in krmilnih sistemih, števcih in polnilnih mestih za e-mobilnost.

Obrazložitev

Obrazložitev

Zaradi spoštovanja varstva osebnih podatkov in razumevanja, zakaj morajo imeti tretje osebe dostop do strogo osebnih podatkov.

Predlog spremembe 49

Predlog spremembe 49

Člen 15

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Finančne spodbude in tržne ovire | Finančne spodbude in tržne ovire |
| 1.   Države članice
  zagotovijo ustrezno
  financiranje, podporne ukrepe in druge instrumente, s katerimi bi lahko odpravile tržne ovire in spodbudile potrebne naložbe v energijsko prenovo v skladu s svojim nacionalnim načrtom prenove stavb in da bi do leta 2050 preoblikovale svoj stavbni fond v brezemisijske stavbe. | 1.   
  Komisija najpozneje... [eno leto pred rokom za prenos direktive] predlaga (a) uredbo EU, ki EIB omogoča, da vsem lastnikom stanovanj razreda energijske učinkovitosti G ali F ter mikro in malim podjetjem v EU zagotovi dostop do stroškovno učinkovitega dolgoročnega financiranja za temeljito prenovo gospodinjstev in mikropodjetij prek bank za poslovanje s prebivalstvom, ki nudijo enotna posojila EU za prenovo, zavarovana z javnimi jamstvi in povezana z vrednostjo stavb; (b) prilagoditve pravil o strukturnih sredstvih EU, ki zahtevajo bistveno večji delež sredstev za naložbe v prenovo objektov razreda energijske učinkovitosti G ali F. |
| 2.
     Države članice sprejmejo ustrezne regulativne ukrepe za odpravo negospodarskih ovir za prenovo stavb. Kar zadeva stavbe z več kot eno stavbno enoto, lahko taki ukrepi vključujejo odpravo zahtev glede soglasja v strukturah solastništva ali omogočijo, da so strukture solastništva neposredni prejemniki finančne podpore. | 2.
     Države članice
  povežejo obstoječe
  financiranje
  in zagotovijo ustrezne
  podporne ukrepe in druge instrumente
  za lokalne in regionalne oblasti
  , s katerimi bi lahko odpravile tržne ovire in spodbudile potrebne naložbe v energijsko prenovo v skladu s svojim nacionalnim načrtom prenove stavb in da bi do leta 2050 preoblikovale svoj stavbni fond v brezemisijske stavbe. |
| 3
  .   Države članice kar najbolj stroškovno učinkovito uporabijo nacionalno financiranje in financiranje, ki je na voljo na ravni Unije, zlasti mehanizem za okrevanje in odpornost, Socialni sklad za podnebje, sklade kohezijske politike, program InvestEU, prihodke iz dražbe pri trgovanju z emisijami v skladu z Direktivo 2003/87/ES [spremenjeni sistem trgovanja z emisijami] in druge javne vire financiranja. | 3
  .   Države članice sprejmejo ustrezne regulativne ukrepe za odpravo negospodarskih ovir za prenovo stavb. Kar zadeva stavbe z več kot eno stavbno enoto, lahko taki ukrepi vključujejo odpravo zahtev glede soglasja v strukturah solastništva ali omogočijo, da so strukture solastništva neposredni prejemniki finančne podpore. |
| 4
  .   Da bi povečale naložbe, države članice spodbujajo uvedbo omogočitvenih orodij za financiranje in finančnih orodij, kot so posojila za energijsko učinkovitost in hipotekarni krediti za prenovo stavb, pogodbeno zagotavljanje prihranka energije, davčne spodbude, sheme financiranja prek davkov in prek računov, jamstveni skladi, skladi, namenjeni celovitim prenovam, skladi, namenjeni prenovam z minimalnim pragom znatnih ciljnih prihrankov energije, in standardi hipotekarnih portfeljev. Usmerjajo naložbe v energijsko učinkovit javni stavbni fond v skladu z Eurostatovimi smernicami o evidentiranju pogodb o zagotavljanju prihranka energije v računih države. | 4
  .   Države članice
  in EU
  kar najbolj stroškovno učinkovito uporabijo nacionalno financiranje in financiranje, ki je na voljo na ravni Unije, zlasti
  povežejo
  mehanizem za okrevanje in odpornost, Socialni sklad za podnebje, sklade kohezijske politike, program InvestEU, prihodke iz dražbe pri trgovanju z emisijami v skladu z Direktivo 2003/87/ES [spremenjeni sistem trgovanja z emisijami] in druge javne vire financiranja.
  Države članice in EU bi morale poenostaviti postopke za povezovanje obstoječih finančnih sredstev na lokalni in regionalni ravni. |
| 5
  .   Države članice olajšajo združevanje projektov, da
  se vlagateljem omogoči dostop, potencialnim strankam pa
  ponudijo rešitve v svežnju. Države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da finančne institucije široko in nediskriminatorno ponujajo posojilne produkte na področju energijske učinkovitosti za prenovo stavb ter da so ti produkti razpoznavni in dostopni potrošnikom. Države članice zagotovijo, da banke in druge finančne institucije ter vlagatelji prejmejo informacije o priložnostih za sodelovanje pri financiranju izboljšanja energijske učinkovitosti stavb. | 5
  .   Da bi povečale naložbe, države članice spodbujajo uvedbo omogočitvenih orodij za financiranje in finančnih orodij, kot so posojila za energijsko učinkovitost in hipotekarni krediti za prenovo stavb, pogodbeno zagotavljanje prihranka energije, davčne spodbude, sheme financiranja prek davkov in prek računov, jamstveni skladi, skladi, namenjeni celovitim prenovam, skladi, namenjeni prenovam z minimalnim pragom znatnih ciljnih prihrankov energije, in standardi hipotekarnih portfeljev. Usmerjajo naložbe v energijsko učinkovit javni stavbni fond v skladu z Eurostatovimi smernicami o evidentiranju pogodb o zagotavljanju prihranka energije v računih države. |
| 6
  .   Države članice zagotovijo vzpostavitev zmogljivosti za tehnično pomoč, tudi prek točk „vse na enem mestu“, ki so namenjene vsem akterjem, vključenim v prenovo stavb, vključno z lastniki stanovanj ter upravnimi, finančnimi in gospodarskimi subjekti, med drugim tudi malimi in srednjimi podjetji. | 6
  .   Države članice olajšajo združevanje projektov
  in povezovanje obstoječega financiranja
  , da
  lahko lokalne in regionalne oblasti povežejo projekte prenove in povečajo njihovo privlačnost za vlagatelje, in sicer tako, da jim
  ponudijo
  finančne
  rešitve v svežnju
  za prenovo skupine stavb
  . Države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da finančne institucije široko in nediskriminatorno ponujajo posojilne produkte na področju energijske učinkovitosti za prenovo stavb ter da so ti produkti razpoznavni in dostopni potrošnikom. Države članice zagotovijo, da banke in druge finančne institucije ter vlagatelji prejmejo informacije o priložnostih za sodelovanje pri financiranju izboljšanja energijske učinkovitosti stavb. |
| 7
  .   Države članice sprejmejo ukrepe in zagotovijo financiranje za spodbujanje izobraževanja in usposabljanja, da se zagotovi zadostna delovna sila z ustrezno ravnjo znanj in spretnosti, ki ustreza potrebam v stavbnem sektorju. | 7
  .   Države članice zagotovijo vzpostavitev zmogljivosti za tehnično pomoč, tudi prek točk „vse na enem mestu“, ki so namenjene vsem akterjem, vključenim v prenovo stavb, vključno z lastniki stanovanj ter upravnimi, finančnimi in gospodarskimi subjekti, med drugim tudi malimi in srednjimi podjetji. |
| 8
  .   Na prošnjo držav članic Komisija po potrebi pomaga državam članicam pri pripravi nacionalnih ali regionalnih programov finančne podpore za
  povečanje energijske učinkovitosti
   – predvsem obstoječih – stavb, tako da podpira izmenjavo dobrih praks med pristojnimi nacionalnimi ali regionalnimi oblastmi ali organi. | 8
  .   Države članice sprejmejo ukrepe in zagotovijo financiranje za spodbujanje izobraževanja in usposabljanja, da se zagotovi zadostna delovna sila z ustrezno ravnjo znanj in spretnosti, ki ustreza potrebam v stavbnem sektorju. |
| 9
  .   Države članice svoje finančne ukrepe za
  izboljšavo energijske učinkovitosti
  pri prenovi stavb povežejo z 
  želenimi ali doseženimi prihranki energije
  , ki se
  ugotovijo
  na podlagi enega ali več naslednjih meril: | 9
  .   Na prošnjo držav članic Komisija po potrebi pomaga državam članicam pri pripravi nacionalnih ali regionalnih programov finančne podpore za
  doseganje brezemisijskih ali skoraj brezemisijskih standardov glede
   – predvsem obstoječih – stavb, tako da podpira izmenjavo dobrih praks med pristojnimi nacionalnimi ali regionalnimi oblastmi ali organi. |
| (a) | energijska učinkovitost opreme ali materiala za prenovo; v tem primeru opremo ali material za prenovo namesti ustrezno certificiran ali usposobljen inštalater in izpolnjuje
  minimalne
  zahteve glede
  energijske učinkovitosti
  elementov stavbe; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Finančne spodbude in tržne ovire

Finančne spodbude in tržne ovire

1.   Države članice
  zagotovijo ustrezno
  financiranje, podporne ukrepe in druge instrumente, s katerimi bi lahko odpravile tržne ovire in spodbudile potrebne naložbe v energijsko prenovo v skladu s svojim nacionalnim načrtom prenove stavb in da bi do leta 2050 preoblikovale svoj stavbni fond v brezemisijske stavbe.

1.   
  Komisija najpozneje... [eno leto pred rokom za prenos direktive] predlaga (a) uredbo EU, ki EIB omogoča, da vsem lastnikom stanovanj razreda energijske učinkovitosti G ali F ter mikro in malim podjetjem v EU zagotovi dostop do stroškovno učinkovitega dolgoročnega financiranja za temeljito prenovo gospodinjstev in mikropodjetij prek bank za poslovanje s prebivalstvom, ki nudijo enotna posojila EU za prenovo, zavarovana z javnimi jamstvi in povezana z vrednostjo stavb; (b) prilagoditve pravil o strukturnih sredstvih EU, ki zahtevajo bistveno večji delež sredstev za naložbe v prenovo objektov razreda energijske učinkovitosti G ali F.

2.
     Države članice sprejmejo ustrezne regulativne ukrepe za odpravo negospodarskih ovir za prenovo stavb. Kar zadeva stavbe z več kot eno stavbno enoto, lahko taki ukrepi vključujejo odpravo zahtev glede soglasja v strukturah solastništva ali omogočijo, da so strukture solastništva neposredni prejemniki finančne podpore.

2.
     Države članice
  povežejo obstoječe
  financiranje
  in zagotovijo ustrezne
  podporne ukrepe in druge instrumente
  za lokalne in regionalne oblasti
  , s katerimi bi lahko odpravile tržne ovire in spodbudile potrebne naložbe v energijsko prenovo v skladu s svojim nacionalnim načrtom prenove stavb in da bi do leta 2050 preoblikovale svoj stavbni fond v brezemisijske stavbe.

3
  .   Države članice kar najbolj stroškovno učinkovito uporabijo nacionalno financiranje in financiranje, ki je na voljo na ravni Unije, zlasti mehanizem za okrevanje in odpornost, Socialni sklad za podnebje, sklade kohezijske politike, program InvestEU, prihodke iz dražbe pri trgovanju z emisijami v skladu z Direktivo 2003/87/ES [spremenjeni sistem trgovanja z emisijami] in druge javne vire financiranja.

3
  .   Države članice sprejmejo ustrezne regulativne ukrepe za odpravo negospodarskih ovir za prenovo stavb. Kar zadeva stavbe z več kot eno stavbno enoto, lahko taki ukrepi vključujejo odpravo zahtev glede soglasja v strukturah solastništva ali omogočijo, da so strukture solastništva neposredni prejemniki finančne podpore.

4
  .   Da bi povečale naložbe, države članice spodbujajo uvedbo omogočitvenih orodij za financiranje in finančnih orodij, kot so posojila za energijsko učinkovitost in hipotekarni krediti za prenovo stavb, pogodbeno zagotavljanje prihranka energije, davčne spodbude, sheme financiranja prek davkov in prek računov, jamstveni skladi, skladi, namenjeni celovitim prenovam, skladi, namenjeni prenovam z minimalnim pragom znatnih ciljnih prihrankov energije, in standardi hipotekarnih portfeljev. Usmerjajo naložbe v energijsko učinkovit javni stavbni fond v skladu z Eurostatovimi smernicami o evidentiranju pogodb o zagotavljanju prihranka energije v računih države.

4
  .   Države članice
  in EU
  kar najbolj stroškovno učinkovito uporabijo nacionalno financiranje in financiranje, ki je na voljo na ravni Unije, zlasti
  povežejo
  mehanizem za okrevanje in odpornost, Socialni sklad za podnebje, sklade kohezijske politike, program InvestEU, prihodke iz dražbe pri trgovanju z emisijami v skladu z Direktivo 2003/87/ES [spremenjeni sistem trgovanja z emisijami] in druge javne vire financiranja.
  Države članice in EU bi morale poenostaviti postopke za povezovanje obstoječih finančnih sredstev na lokalni in regionalni ravni.

5
  .   Države članice olajšajo združevanje projektov, da
  se vlagateljem omogoči dostop, potencialnim strankam pa
  ponudijo rešitve v svežnju. Države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da finančne institucije široko in nediskriminatorno ponujajo posojilne produkte na področju energijske učinkovitosti za prenovo stavb ter da so ti produkti razpoznavni in dostopni potrošnikom. Države članice zagotovijo, da banke in druge finančne institucije ter vlagatelji prejmejo informacije o priložnostih za sodelovanje pri financiranju izboljšanja energijske učinkovitosti stavb.

5
  .   Da bi povečale naložbe, države članice spodbujajo uvedbo omogočitvenih orodij za financiranje in finančnih orodij, kot so posojila za energijsko učinkovitost in hipotekarni krediti za prenovo stavb, pogodbeno zagotavljanje prihranka energije, davčne spodbude, sheme financiranja prek davkov in prek računov, jamstveni skladi, skladi, namenjeni celovitim prenovam, skladi, namenjeni prenovam z minimalnim pragom znatnih ciljnih prihrankov energije, in standardi hipotekarnih portfeljev. Usmerjajo naložbe v energijsko učinkovit javni stavbni fond v skladu z Eurostatovimi smernicami o evidentiranju pogodb o zagotavljanju prihranka energije v računih države.

6
  .   Države članice zagotovijo vzpostavitev zmogljivosti za tehnično pomoč, tudi prek točk „vse na enem mestu“, ki so namenjene vsem akterjem, vključenim v prenovo stavb, vključno z lastniki stanovanj ter upravnimi, finančnimi in gospodarskimi subjekti, med drugim tudi malimi in srednjimi podjetji.

6
  .   Države članice olajšajo združevanje projektov
  in povezovanje obstoječega financiranja
  , da
  lahko lokalne in regionalne oblasti povežejo projekte prenove in povečajo njihovo privlačnost za vlagatelje, in sicer tako, da jim
  ponudijo
  finančne
  rešitve v svežnju
  za prenovo skupine stavb
  . Države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da finančne institucije široko in nediskriminatorno ponujajo posojilne produkte na področju energijske učinkovitosti za prenovo stavb ter da so ti produkti razpoznavni in dostopni potrošnikom. Države članice zagotovijo, da banke in druge finančne institucije ter vlagatelji prejmejo informacije o priložnostih za sodelovanje pri financiranju izboljšanja energijske učinkovitosti stavb.

7
  .   Države članice sprejmejo ukrepe in zagotovijo financiranje za spodbujanje izobraževanja in usposabljanja, da se zagotovi zadostna delovna sila z ustrezno ravnjo znanj in spretnosti, ki ustreza potrebam v stavbnem sektorju.

7
  .   Države članice zagotovijo vzpostavitev zmogljivosti za tehnično pomoč, tudi prek točk „vse na enem mestu“, ki so namenjene vsem akterjem, vključenim v prenovo stavb, vključno z lastniki stanovanj ter upravnimi, finančnimi in gospodarskimi subjekti, med drugim tudi malimi in srednjimi podjetji.

8
  .   Na prošnjo držav članic Komisija po potrebi pomaga državam članicam pri pripravi nacionalnih ali regionalnih programov finančne podpore za
  povečanje energijske učinkovitosti
   – predvsem obstoječih – stavb, tako da podpira izmenjavo dobrih praks med pristojnimi nacionalnimi ali regionalnimi oblastmi ali organi.

8
  .   Države članice sprejmejo ukrepe in zagotovijo financiranje za spodbujanje izobraževanja in usposabljanja, da se zagotovi zadostna delovna sila z ustrezno ravnjo znanj in spretnosti, ki ustreza potrebam v stavbnem sektorju.

9
  .   Države članice svoje finančne ukrepe za
  izboljšavo energijske učinkovitosti
  pri prenovi stavb povežejo z 
  želenimi ali doseženimi prihranki energije
  , ki se
  ugotovijo
  na podlagi enega ali več naslednjih meril:

9
  .   Na prošnjo držav članic Komisija po potrebi pomaga državam članicam pri pripravi nacionalnih ali regionalnih programov finančne podpore za
  doseganje brezemisijskih ali skoraj brezemisijskih standardov glede
   – predvsem obstoječih – stavb, tako da podpira izmenjavo dobrih praks med pristojnimi nacionalnimi ali regionalnimi oblastmi ali organi.

(a)

energijska učinkovitost opreme ali materiala za prenovo; v tem primeru opremo ali material za prenovo namesti ustrezno certificiran ali usposobljen inštalater in izpolnjuje
  minimalne
  zahteve glede
  energijske učinkovitosti
  elementov stavbe;

minimalne

energijske učinkovitosti

| (b) | standardne vrednosti za izračun
  prihrankov energije
  v stavbah; |
| --- | --- |

(b)

standardne vrednosti za izračun
  prihrankov energije
  v stavbah;

prihrankov energije

| (c) | izboljšanje, ki ga prinese takšna prenova in se ugotavlja s primerjavo energijskih izkaznic, izdanih pred prenovo in po njej; |
| --- | --- |

(c)

izboljšanje, ki ga prinese takšna prenova in se ugotavlja s primerjavo energijskih izkaznic, izdanih pred prenovo in po njej;

| (d) | rezultati energetskega pregleda; |
| --- | --- |

(d)

rezultati energetskega pregleda;

| (e) | rezultati druge ustrezne, pregledne in sorazmerne metode, ki pokaže izboljšanje energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(e)

rezultati druge ustrezne, pregledne in sorazmerne metode, ki pokaže izboljšanje energijske učinkovitosti.

10
  .   Države članice najpozneje od 1. januarja 2027 ne zagotavljajo nobenih finančnih spodbud za namestitev kotlov na fosilna goriva, razen tistih, ki so bili pred letom 2027 izbrani za naložbe v skladu členom 7(1)(h)(i), tretja alinea, Uredbe (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta (1) o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu ter v skladu s členom 73 Uredbe (EU) 2021/2115 Evropskega parlamenta in Sveta (2) o strateških načrtih SKP.

10
  .   Države članice svoje finančne ukrepe za
  upoštevanje brezemisijskih standardov
  pri prenovi stavb povežejo z 
  doseženim zmanjšanjem emisij
  , ki se
  ugotovi
  na podlagi enega ali več naslednjih meril:

| (a) | energijska učinkovitost opreme ali materiala za prenovo; v tem primeru opremo ali material za prenovo namesti ustrezno certificiran ali usposobljen inštalater in izpolnjuje zahteve glede
  ničelnih ali skoraj ničelnih emisij
  elementov stavbe; |
| --- | --- |

(a)

energijska učinkovitost opreme ali materiala za prenovo; v tem primeru opremo ali material za prenovo namesti ustrezno certificiran ali usposobljen inštalater in izpolnjuje zahteve glede
  ničelnih ali skoraj ničelnih emisij
  elementov stavbe;

ničelnih ali skoraj ničelnih emisij

| (b) | standardne vrednosti za izračun
  ničelnih emisij
  v stavbah; |
| --- | --- |

(b)

standardne vrednosti za izračun
  ničelnih emisij
  v stavbah;

ničelnih emisij

| (c) | izboljšanje, ki ga prinese takšna prenova in se ugotavlja s primerjavo energijskih izkaznic, izdanih pred prenovo in po njej; |
| --- | --- |

(c)

izboljšanje, ki ga prinese takšna prenova in se ugotavlja s primerjavo energijskih izkaznic, izdanih pred prenovo in po njej;

| (d) | rezultati energetskega pregleda; |
| --- | --- |

(d)

rezultati energetskega pregleda;

| (e) | rezultati druge ustrezne, pregledne in sorazmerne metode, ki pokaže izboljšanje energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(e)

rezultati druge ustrezne, pregledne in sorazmerne metode, ki pokaže izboljšanje energijske učinkovitosti.

11
  .   Države članice z večjo finančno, davčno, upravno in tehnično podporo spodbujajo
  celovito prenovo in
  obsežne programe,
  v katere je vključeno veliko število stavb
  in katerih rezultat
  je splošno zmanjšanje potreb po primarni energiji za vsaj 30 %.
  Države članice
  zagotovijo, da postopna celovita prenova, ki so ji namenjene javne finančne spodbude, sledi korakom, določenim v izkazu o prenovi stavbe
  .

11.
     Države članice najpozneje od 1. januarja 2027 ne zagotavljajo nobenih finančnih spodbud za namestitev kotlov na fosilna goriva, razen tistih, ki so bili pred letom 2027 izbrani za naložbe v skladu členom 7(1)(h)(i), tretja alinea, Uredbe (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta (1) o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu ter v skladu s členom 73 Uredbe (EU) 2021/2115 Evropskega parlamenta in Sveta (2) o strateških načrtih SKP.

12
  .   Finančne spodbude so v skladu s členom 22 Direktive (EU).../...[prenovljena direktiva o energijski učinkovitosti] prednostno namenjene ranljivim gospodinjstvom, ljudem, ki jih je prizadela energijska revščina, in tistim, ki živijo v socialnih stanovanjih.

12
  .   Države članice z večjo finančno, davčno, upravno in tehnično podporo spodbujajo obsežne programe,
  katerih cilj so brezemisijske stavbe
  in katerih
  skupni
  rezultat
  so ničelne emisije
  . Države članice
  od 1. januarja 2027 dalje ne zagotavljajo nobene finančne, davčne, upravne ali tehnične podpore za postopno celovito prenovo
  .

13
  .   Kadar države članice lastnikom stavb ali stavbnih enot omogočijo finančne spodbude za prenovo najetih stavb ali stavbnih enot, poskrbijo, da finančne spodbude koristijo tako lastnikom kot najemnikom, zlasti z zagotovitvijo pomoči pri plačevanju najemne ali z določitvijo zgornjih mej za zvišanje najemnine.

13
  .   Finančne spodbude so v skladu s členom 22 Direktive (EU).../...[prenovljena direktiva o energijski učinkovitosti] prednostno namenjene ranljivim gospodinjstvom, ljudem, ki jih je prizadela energijska revščina, in tistim, ki živijo v socialnih stanovanjih.

14
  .   Kadar države članice lastnikom stavb ali stavbnih enot omogočijo finančne spodbude za prenovo najetih stavb ali stavbnih enot, poskrbijo, da finančne spodbude koristijo tako lastnikom kot najemnikom, zlasti zagotovitvijo pomoči pri plačevanju najemne ali z določitvijo zgornjih mej za zvišanje najemnine.

15.
     
  EU in države članice zagotovijo posebno, namensko financiranje za energijsko učinkovito prenovo stavb, ki so uradno zaščitene kot del zaščitenega okolja ali zaradi njihovega posebnega arhitektonskega ali zgodovinskega pomena.

Obrazložitev

Obrazložitev

Za uspešno izvajanje direktive je pomembno zagotoviti ustrezno financiranje za lokalne in regionalne oblasti.

Predlog spremembe 50

Predlog spremembe 50

Člen 16

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Energijske izkaznice | Energijske izkaznice |
| 1.   Države članice določijo potrebne ukrepe za vzpostavitev sistema certificiranja energijske učinkovitosti stavb. Energijska izkaznica vključuje energijsko učinkovitost stavbe, izraženo z numeričnim indikatorjem porabe primarne energije v kWh/(m2 na leto), in referenčne vrednosti, kot so minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti, minimalni standardi energijske učinkovitosti, zahteve za skoraj ničenergijske stavbe in zahteve za brezemisijske stavbe, da bi lastnikom ali najemnikom stavbe ali stavbne enote omogočili primerjavo in oceno njene energijske učinkovitosti. | 1.   Države članice določijo potrebne ukrepe za vzpostavitev sistema certificiranja energijske učinkovitosti stavb. Energijska izkaznica vključuje energijsko učinkovitost stavbe, izraženo z numeričnim indikatorjem porabe primarne energije v kWh/(m2 na leto), in referenčne vrednosti, kot so minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti, minimalni standardi energijske učinkovitosti, zahteve za skoraj ničenergijske stavbe in zahteve za brezemisijske stavbe, da bi lastnikom ali najemnikom stavbe ali stavbne enote omogočili primerjavo in oceno njene energijske učinkovitosti. |
| 2.   Energijska izkaznica mora biti najpozneje do 31. decembra 2025 skladna s predlogo iz Priloge V. V njej je določen razred energijske učinkovitosti stavbe na zaključeni lestvici, v kateri so uporabljene samo črke od A do G. Črka A predstavlja brezemisijske stavbe, kot so opredeljene v členu 2(2), črka G pa predstavlja 15 % najmanj energijsko učinkovitih stavb v nacionalnem stavbnem fondu ob uvedbi lestvice. Države članice zagotovijo, da so indikatorji energijske učinkovitosti enakomerno porazdeljeni v preostale razrede energijske učinkovitosti (B do F). Države članice poskrbijo za skupno vizualno podobo energijskih izkaznic na svojem ozemlju. | 2.   Energijska izkaznica mora biti najpozneje do 31. decembra 2025 skladna s predlogo iz Priloge V. V njej je določen razred energijske učinkovitosti stavbe na zaključeni lestvici, v kateri so uporabljene samo črke od A do G. Črka A
  +
  predstavlja brezemisijske stavbe, kot so opredeljene v členu 2(2), črka G pa predstavlja 15 % najmanj energijsko učinkovitih stavb v nacionalnem stavbnem fondu ob uvedbi lestvice. Države članice zagotovijo, da so indikatorji energijske učinkovitosti enakomerno porazdeljeni v preostale razrede energijske učinkovitosti (B do F). Države članice poskrbijo za skupno vizualno podobo energijskih izkaznic na svojem ozemlju. |
| 3.   Države članice zagotovijo kakovost, zanesljivost in cenovno dostopnost energijskih izkaznic. Zagotovijo, da energijske izkaznice po obisku na kraju samem izdajo neodvisni strokovnjaki. | 3.   Države članice zagotovijo kakovost, zanesljivost in cenovno dostopnost energijskih izkaznic. Zagotovijo, da energijske izkaznice po obisku na kraju samem izdajo neodvisni strokovnjaki. |
| 4.   Energijska izkaznica vključuje priporočila za
  stroškovno učinkovite izboljšave energijske učinkovitosti in
  zmanjšanje obratovalnih emisij toplogrednih plinov stavbe ali stavbne enote, razen če stavba ali stavbna enota že izpolnjuje zadevni standard za brezemisijske stavbe. Priporočila iz energijske izkaznice zajemajo: | 4.   Energijska izkaznica vključuje priporočila za zmanjšanje obratovalnih emisij toplogrednih plinov stavbe ali stavbne enote, razen če stavba ali stavbna enota že izpolnjuje zadevni standard za brezemisijske stavbe. Priporočila iz energijske izkaznice zajemajo: |
| (a) | ukrepe, ki se izvedejo v zvezi z večjo prenovo ovoja stavbe ali tehničnega stavbnega sistema ali sistemov, |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Energijske izkaznice

Energijske izkaznice

1.   Države članice določijo potrebne ukrepe za vzpostavitev sistema certificiranja energijske učinkovitosti stavb. Energijska izkaznica vključuje energijsko učinkovitost stavbe, izraženo z numeričnim indikatorjem porabe primarne energije v kWh/(m2 na leto), in referenčne vrednosti, kot so minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti, minimalni standardi energijske učinkovitosti, zahteve za skoraj ničenergijske stavbe in zahteve za brezemisijske stavbe, da bi lastnikom ali najemnikom stavbe ali stavbne enote omogočili primerjavo in oceno njene energijske učinkovitosti.

1.   Države članice določijo potrebne ukrepe za vzpostavitev sistema certificiranja energijske učinkovitosti stavb. Energijska izkaznica vključuje energijsko učinkovitost stavbe, izraženo z numeričnim indikatorjem porabe primarne energije v kWh/(m2 na leto), in referenčne vrednosti, kot so minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti, minimalni standardi energijske učinkovitosti, zahteve za skoraj ničenergijske stavbe in zahteve za brezemisijske stavbe, da bi lastnikom ali najemnikom stavbe ali stavbne enote omogočili primerjavo in oceno njene energijske učinkovitosti.

2.   Energijska izkaznica mora biti najpozneje do 31. decembra 2025 skladna s predlogo iz Priloge V. V njej je določen razred energijske učinkovitosti stavbe na zaključeni lestvici, v kateri so uporabljene samo črke od A do G. Črka A predstavlja brezemisijske stavbe, kot so opredeljene v členu 2(2), črka G pa predstavlja 15 % najmanj energijsko učinkovitih stavb v nacionalnem stavbnem fondu ob uvedbi lestvice. Države članice zagotovijo, da so indikatorji energijske učinkovitosti enakomerno porazdeljeni v preostale razrede energijske učinkovitosti (B do F). Države članice poskrbijo za skupno vizualno podobo energijskih izkaznic na svojem ozemlju.

2.   Energijska izkaznica mora biti najpozneje do 31. decembra 2025 skladna s predlogo iz Priloge V. V njej je določen razred energijske učinkovitosti stavbe na zaključeni lestvici, v kateri so uporabljene samo črke od A do G. Črka A
  +
  predstavlja brezemisijske stavbe, kot so opredeljene v členu 2(2), črka G pa predstavlja 15 % najmanj energijsko učinkovitih stavb v nacionalnem stavbnem fondu ob uvedbi lestvice. Države članice zagotovijo, da so indikatorji energijske učinkovitosti enakomerno porazdeljeni v preostale razrede energijske učinkovitosti (B do F). Države članice poskrbijo za skupno vizualno podobo energijskih izkaznic na svojem ozemlju.

3.   Države članice zagotovijo kakovost, zanesljivost in cenovno dostopnost energijskih izkaznic. Zagotovijo, da energijske izkaznice po obisku na kraju samem izdajo neodvisni strokovnjaki.

3.   Države članice zagotovijo kakovost, zanesljivost in cenovno dostopnost energijskih izkaznic. Zagotovijo, da energijske izkaznice po obisku na kraju samem izdajo neodvisni strokovnjaki.

4.   Energijska izkaznica vključuje priporočila za
  stroškovno učinkovite izboljšave energijske učinkovitosti in
  zmanjšanje obratovalnih emisij toplogrednih plinov stavbe ali stavbne enote, razen če stavba ali stavbna enota že izpolnjuje zadevni standard za brezemisijske stavbe. Priporočila iz energijske izkaznice zajemajo:

4.   Energijska izkaznica vključuje priporočila za zmanjšanje obratovalnih emisij toplogrednih plinov stavbe ali stavbne enote, razen če stavba ali stavbna enota že izpolnjuje zadevni standard za brezemisijske stavbe. Priporočila iz energijske izkaznice zajemajo:

(a)

ukrepe, ki se izvedejo v zvezi z večjo prenovo ovoja stavbe ali tehničnega stavbnega sistema ali sistemov,

| (a) | ukrepe, ki se izvedejo v zvezi z večjo prenovo ovoja stavbe ali tehničnega stavbnega sistema ali sistemov, |
| --- | --- |

(a)

ukrepe, ki se izvedejo v zvezi z večjo prenovo ovoja stavbe ali tehničnega stavbnega sistema ali sistemov,

| (b) | ukrepe za posamezne elemente stavbe, ki se izvajajo neodvisno od večje prenove ovoja stavbe ali tehničnega stavbnega sistema ali sistemov. |
| --- | --- |

(b)

ukrepe za posamezne elemente stavbe, ki se izvajajo neodvisno od večje prenove ovoja stavbe ali tehničnega stavbnega sistema ali sistemov.

| (b) | ukrepe za posamezne elemente stavbe, ki se izvajajo neodvisno od večje prenove ovoja stavbe ali tehničnega stavbnega sistema ali sistemov. |
| --- | --- |

(b)

ukrepe za posamezne elemente stavbe, ki se izvajajo neodvisno od večje prenove ovoja stavbe ali tehničnega stavbnega sistema ali sistemov.

5.   Priporočila, vključena v energijsko izkaznico, morajo biti za posamezno stavbo tehnično izvedljiva in so v njih ocenjeni prihranki energije
  in zmanjšanje
  obratovalnih emisij toplogrednih plinov. V njih je lahko tudi navedena ocena dolžine obdobja odplačevanja ali stroškov in koristi med ekonomskim življenjskim ciklom te stavbe.

5.   Priporočila, vključena v energijsko izkaznico, morajo biti za posamezno stavbo tehnično izvedljiva in so v njih ocenjeni prihranki energije
  pri doseganju ničelnih ali skoraj ničelnih
  obratovalnih emisij toplogrednih plinov. V njih je lahko tudi navedena ocena dolžine obdobja odplačevanja ali stroškov in koristi med ekonomskim življenjskim ciklom te stavbe.

6.   Priporočila vključujejo oceno, ali je mogoče ogrevalni ali klimatski sistem prilagoditi za delovanje pri učinkovitejših temperaturnih nastavitvah, kot so nizkotemperaturni toplotni oddajniki za vodne ogrevalne sisteme, vključno s potrebnim oblikovanjem zahtev glede izhodne toplotne moči in temperature/pretoka.

6.   Priporočila vključujejo oceno, ali je mogoče ogrevalni ali klimatski sistem prilagoditi za delovanje pri učinkovitejših temperaturnih nastavitvah, kot so nizkotemperaturni toplotni oddajniki za vodne ogrevalne sisteme, vključno s potrebnim oblikovanjem zahtev glede izhodne toplotne moči in temperature/pretoka.

7.   V energijski izkaznici je navedeno, kje lahko lastnik ali najemnik prejme podrobnejše informacije tudi o stroškovni učinkovitosti priporočil iz energijske izkaznice. Ocena stroškovne učinkovitosti temelji na standardnih pogojih, kot so ocena prihrankov energije, osnovne cene energije in predhodna ocena stroškov. Poleg tega vsebuje informacije o 
  ukrepih, ki jih je treba sprejeti za izvajanje
  priporočil. Lastniku ali najemniku se lahko zagotovijo tudi dodatne informacije o sorodnih temah, kot so energetski pregledi ali finančne in druge spodbude ter možnosti financiranja ali nasveti za povečanje odpornosti stavb proti podnebnih spremembam.

7.   V energijski izkaznici je navedeno, kje lahko lastnik ali najemnik prejme podrobnejše informacije tudi o stroškovni učinkovitosti priporočil iz energijske izkaznice. Ocena stroškovne učinkovitosti temelji na standardnih pogojih, kot so ocena prihrankov energije, osnovne cene energije in predhodna ocena stroškov. Poleg tega vsebuje informacije o 
  izvajanju
  priporočil. Lastniku ali najemniku se lahko zagotovijo tudi dodatne informacije o sorodnih temah, kot so energetski pregledi ali finančne in druge spodbude ter možnosti financiranja ali nasveti za povečanje odpornosti stavb proti podnebnih spremembam.

8.   Certificiranje stavbnih enot lahko temelji na:

8.   Certificiranje stavbnih enot lahko temelji na:

| (a) | skupnem certificiranju celotne stavbe; |
| --- | --- |

(a)

skupnem certificiranju celotne stavbe;

| (a) | skupnem certificiranju celotne stavbe; |
| --- | --- |

(a)

skupnem certificiranju celotne stavbe;

| (b) | oceni druge primerljive stavbne enote z enakimi energijskimi značilnostmi v isti stavbi. |
| --- | --- |

(b)

oceni druge primerljive stavbne enote z enakimi energijskimi značilnostmi v isti stavbi.

| (b) | oceni druge primerljive stavbne enote z enakimi energijskimi značilnostmi v isti stavbi. |
| --- | --- |

(b)

oceni druge primerljive stavbne enote z enakimi energijskimi značilnostmi v isti stavbi.

9.   Certificiranje enodružinskih hiš lahko temelji na oceni druge primerljive stavbe podobne oblike in velikosti s podobno dejansko kakovostjo energijske učinkovitosti, če za takšno ujemanje lahko jamči strokovnjak, ki izda energijsko izkaznico.

9.   Certificiranje enodružinskih hiš lahko temelji na oceni druge primerljive stavbe podobne oblike in velikosti s podobno dejansko kakovostjo energijske učinkovitosti, če za takšno ujemanje lahko jamči strokovnjak, ki izda energijsko izkaznico.

10.   Veljavnost energijske izkaznice ne sme biti daljša od pet let. Vendar za stavbe z razredom energijske učinkovitosti A, B ali C, določenim v skladu z odstavkom 2, energijska izkaznica ne velja več kot 10 let.

10.   Veljavnost energijske izkaznice ne sme biti daljša od pet let. Vendar za stavbe z razredom energijske učinkovitosti A, B ali C, določenim v skladu z odstavkom 2, energijska izkaznica ne velja več kot 10 let.

11.   Države članice zagotovijo, da so na voljo poenostavljeni postopki za posodabljanje energijske izkaznice, kadar se nadgradijo samo posamezni elementi (enotni ali samostojni ukrepi). Države članice zagotovijo, da so na voljo poenostavljeni postopki za posodabljanje energijske izkaznice, kadar se izvajajo ukrepi, opredeljeni v izkazu o prenovi stavbe.

11.   Države članice zagotovijo, da so na voljo poenostavljeni postopki za posodabljanje energijske izkaznice, kadar se nadgradijo samo posamezni elementi (enotni ali samostojni ukrepi). Države članice zagotovijo, da so na voljo poenostavljeni postopki za posodabljanje energijske izkaznice, kadar se izvajajo ukrepi, opredeljeni v izkazu o prenovi stavbe.

Obrazložitev

Obrazložitev

Minimalno zahtevo je treba uskladiti s podnebno nevtralnostjo, da se prepreči učinek vezanosti na ogljik.

Predlog spremembe 51

Predlog spremembe 51

Člen 17(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Države članice zagotovijo, da se digitalna energijska izkaznica izda za: | 1.   Države članice zagotovijo, da se digitalna energijska izkaznica izda za: |
| (a) | stavbe ali stavbne enote, ki se zgradijo, so prestale večjo prenovo, se prodajo ali oddajo novim najemnikom
  ali za katere se najemna pogodba podaljša
  , |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Države članice zagotovijo, da se digitalna energijska izkaznica izda za:

1.   Države članice zagotovijo, da se digitalna energijska izkaznica izda za:

(a)

stavbe ali stavbne enote, ki se zgradijo, so prestale večjo prenovo, se prodajo ali oddajo novim najemnikom
  ali za katere se najemna pogodba podaljša
  ,

ali za katere se najemna pogodba podaljša

| (a) | stavbe ali stavbne enote, ki se zgradijo, so prestale večjo prenovo, se prodajo ali oddajo novim najemnikom, |
| --- | --- |

(a)

stavbe ali stavbne enote, ki se zgradijo, so prestale večjo prenovo, se prodajo ali oddajo novim najemnikom,

| (b) | stavbe, ki so v lasti javnih organov ali jih ti uporabljajo. |
| --- | --- |

(b)

stavbe, ki so v lasti javnih organov ali jih ti uporabljajo.

| (b) | stavbe, ki so v lasti javnih organov ali jih ti uporabljajo. |
| --- | --- |

(b)

stavbe, ki so v lasti javnih organov ali jih ti uporabljajo.

Zahteva za izdajo energijske izkaznice ne velja, če je na voljo veljavna izkaznica za zadevno stavbo ali stavbno enoto, izdana v skladu z Direktivo 2010/31/ES ali to direktivo.

Zahteva za izdajo energijske izkaznice ne velja, če je na voljo veljavna izkaznica za zadevno stavbo ali stavbno enoto, izdana v skladu z Direktivo 2010/31/ES ali to direktivo.

Obrazložitev

Obrazložitev

V nekaterih državah članicah se pogodbe samodejno podaljšujejo. S posredovanjem bi lahko nastali pravni spori.

Predlog spremembe 52

Predlog spremembe 52

Člen 17(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice zahtevajo, da se ob izgradnji, prodaji ali oddaji stavbe ali stavbne enote
  ali ob podaljšanju najemnih pogodb
  morebitnemu najemniku ali kupcu pokaže oziroma ob dejanskem nakupu in najemu izroči energijska izkaznica. | Države članice zahtevajo, da se ob izgradnji, prodaji ali oddaji stavbe ali stavbne enote morebitnemu
  novemu
  najemniku ali kupcu pokaže oziroma ob dejanskem nakupu in najemu izroči energijska izkaznica. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice zahtevajo, da se ob izgradnji, prodaji ali oddaji stavbe ali stavbne enote
  ali ob podaljšanju najemnih pogodb
  morebitnemu najemniku ali kupcu pokaže oziroma ob dejanskem nakupu in najemu izroči energijska izkaznica.

ali ob podaljšanju najemnih pogodb

Države članice zahtevajo, da se ob izgradnji, prodaji ali oddaji stavbe ali stavbne enote morebitnemu
  novemu
  najemniku ali kupcu pokaže oziroma ob dejanskem nakupu in najemu izroči energijska izkaznica.

novemu

Obrazložitev

Obrazložitev

V nekaterih državah članicah se pogodbe samodejno podaljšujejo. S posredovanjem bi lahko nastali pravni spori.

Predlog spremembe 53

Predlog spremembe 53

Člen 19(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Podatkovne zbirke o energijski učinkovitosti stavb 1. Vsaka država članica vzpostavi
  nacionalno podatkovno zbirko
  o energijski učinkovitosti stavb, ki
  omogoča
  zbiranje podatkov o energijski učinkovitosti stavb in splošni energijski učinkovitosti nacionalnega stavbnega fonda. Podatkovna zbirka omogoča zbiranje podatkov v zvezi z energijskim izkaznicami, pregledi, izkazom o prenovi stavbe, indikatorjem pripravljenosti na pametne sisteme in izračunano ali odčitano porabo energije vključenih stavb. | Podatkovne zbirke o energijski učinkovitosti
  in emisijah
  stavb 1. Vsaka država članica vzpostavi
  nacionalne podatkovne zbirke, razčlenjene po regijah,
  o energijski učinkovitosti stavb
  in njihovih emisijah
  , ki
  omogočajo
  zbiranje podatkov o energijski učinkovitosti stavb in splošni energijski učinkovitosti
  ter emisijah
  nacionalnega stavbnega fonda. Podatkovna zbirka omogoča zbiranje podatkov v zvezi z energijskim izkaznicami, pregledi, izkazom o prenovi stavbe, indikatorjem pripravljenosti na pametne sisteme in izračunano ali odčitano porabo energije vključenih stavb. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Podatkovne zbirke o energijski učinkovitosti stavb 1. Vsaka država članica vzpostavi
  nacionalno podatkovno zbirko
  o energijski učinkovitosti stavb, ki
  omogoča
  zbiranje podatkov o energijski učinkovitosti stavb in splošni energijski učinkovitosti nacionalnega stavbnega fonda. Podatkovna zbirka omogoča zbiranje podatkov v zvezi z energijskim izkaznicami, pregledi, izkazom o prenovi stavbe, indikatorjem pripravljenosti na pametne sisteme in izračunano ali odčitano porabo energije vključenih stavb.

nacionalno podatkovno zbirko

omogoča

Podatkovne zbirke o energijski učinkovitosti
  in emisijah
  stavb 1. Vsaka država članica vzpostavi
  nacionalne podatkovne zbirke, razčlenjene po regijah,
  o energijski učinkovitosti stavb
  in njihovih emisijah
  , ki
  omogočajo
  zbiranje podatkov o energijski učinkovitosti stavb in splošni energijski učinkovitosti
  ter emisijah
  nacionalnega stavbnega fonda. Podatkovna zbirka omogoča zbiranje podatkov v zvezi z energijskim izkaznicami, pregledi, izkazom o prenovi stavbe, indikatorjem pripravljenosti na pametne sisteme in izračunano ali odčitano porabo energije vključenih stavb.

in emisijah

nacionalne podatkovne zbirke, razčlenjene po regijah,

in njihovih emisijah

omogočajo

ter emisijah

Obrazložitev

Obrazložitev

Pomembno je vzpostaviti nacionalne podatkovne zbirke za energijsko učinkovitost in emisije stavb, vendar z regionalno razčlenitvijo.

Predlog spremembe 54

Predlog spremembe 54

Člen 26(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo, da so tistim, ki so pristojni za izvajanje te direktive, na voljo smernice in usposabljanje. Smernice in usposabljanje izpostavljajo pomen izboljšanja energijske učinkovitosti in omogočajo, da se pri načrtovanju, projektiranju, gradnji in prenovi industrijskih ali stanovanjskih območij preuči najboljša kombinacija izboljšav energijske učinkovitosti,
  zmanjšanja
  emisij toplogrednih plinov, uporabe energije iz obnovljivih virov in uporabe daljinskega ogrevanja in hlajenja. S takim usmerjanjem in usposabljanjem se lahko obravnavajo tudi strukturne izboljšave, prilagajanje podnebnim spremembam, požarna varnost, tveganja, povezana z močno potresno dejavnostjo, odstranjevanje nevarnih snovi, vključno z azbestom, izpusti onesnaževal (vključno z drobnimi delci) in dostopnost za invalide. | Države članice zagotovijo, da so
  lokalnim in regionalnim oblastem ter
  tistim, ki so pristojni za izvajanje te direktive, na voljo smernice in usposabljanje. Smernice in usposabljanje izpostavljajo pomen
  zmanjševanja povpraševanja po energiji in materialih ter
  izboljšanja energijske učinkovitosti
  , da bodo stavbe v svojem življenjskem ciklu izpolnjevale brezemisijske in skoraj brezemisijske standarde,
  in omogočajo, da se pri načrtovanju, projektiranju, gradnji in prenovi industrijskih ali stanovanjskih območij preuči najboljša kombinacija
  zmanjšanja povpraševanja po energiji in materialih,
  izboljšav energijske učinkovitosti,
  ničelnih
  emisij toplogrednih plinov, uporabe energije iz obnovljivih virov in uporabe daljinskega ogrevanja in hlajenja. S takim usmerjanjem in usposabljanjem
  , ki vključuje tudi politike rabe zemljišč in urbanističnega načrtovanja,
  se lahko obravnavajo tudi strukturne izboljšave, prilagajanje podnebnim spremembam, požarna varnost, tveganja, povezana z močno potresno dejavnostjo, odstranjevanje nevarnih snovi, vključno z azbestom, izpusti onesnaževal (vključno z drobnimi delci) in dostopnost za invalide. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice zagotovijo, da so tistim, ki so pristojni za izvajanje te direktive, na voljo smernice in usposabljanje. Smernice in usposabljanje izpostavljajo pomen izboljšanja energijske učinkovitosti in omogočajo, da se pri načrtovanju, projektiranju, gradnji in prenovi industrijskih ali stanovanjskih območij preuči najboljša kombinacija izboljšav energijske učinkovitosti,
  zmanjšanja
  emisij toplogrednih plinov, uporabe energije iz obnovljivih virov in uporabe daljinskega ogrevanja in hlajenja. S takim usmerjanjem in usposabljanjem se lahko obravnavajo tudi strukturne izboljšave, prilagajanje podnebnim spremembam, požarna varnost, tveganja, povezana z močno potresno dejavnostjo, odstranjevanje nevarnih snovi, vključno z azbestom, izpusti onesnaževal (vključno z drobnimi delci) in dostopnost za invalide.

zmanjšanja

Države članice zagotovijo, da so
  lokalnim in regionalnim oblastem ter
  tistim, ki so pristojni za izvajanje te direktive, na voljo smernice in usposabljanje. Smernice in usposabljanje izpostavljajo pomen
  zmanjševanja povpraševanja po energiji in materialih ter
  izboljšanja energijske učinkovitosti
  , da bodo stavbe v svojem življenjskem ciklu izpolnjevale brezemisijske in skoraj brezemisijske standarde,
  in omogočajo, da se pri načrtovanju, projektiranju, gradnji in prenovi industrijskih ali stanovanjskih območij preuči najboljša kombinacija
  zmanjšanja povpraševanja po energiji in materialih,
  izboljšav energijske učinkovitosti,
  ničelnih
  emisij toplogrednih plinov, uporabe energije iz obnovljivih virov in uporabe daljinskega ogrevanja in hlajenja. S takim usmerjanjem in usposabljanjem
  , ki vključuje tudi politike rabe zemljišč in urbanističnega načrtovanja,
  se lahko obravnavajo tudi strukturne izboljšave, prilagajanje podnebnim spremembam, požarna varnost, tveganja, povezana z močno potresno dejavnostjo, odstranjevanje nevarnih snovi, vključno z azbestom, izpusti onesnaževal (vključno z drobnimi delci) in dostopnost za invalide.

lokalnim in regionalnim oblastem ter

zmanjševanja povpraševanja po energiji in materialih ter

, da bodo stavbe v svojem življenjskem ciklu izpolnjevale brezemisijske in skoraj brezemisijske standarde,

zmanjšanja povpraševanja po energiji in materialih,

ničelnih

, ki vključuje tudi politike rabe zemljišč in urbanističnega načrtovanja,

Obrazložitev

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 55

Predlog spremembe 55

Priloga III

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Skupna letna poraba primarne energije nove brezemisijske stavbe je skladna z 
  najvišjimi pragovi, navedenimi v spodnji preglednici
  . [...] Skupna letna poraba primarne energije nove ali prenovljene brezemisijske stavbe se na letni neto osnovi v celoti pokrije z: – energijo iz obnovljivih virov, proizvedeno na kraju samem, ki izpolnjuje merila iz člena 7 Direktive (EU) 2018/2001 [spremenjena direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov], – energijo iz obnovljivih virov, ki jo zagotavlja skupnost na področju energije iz obnovljivih virov v smislu člena 22 Direktive (EU) 2018/2001 [spremenjena direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov], ali – energijo iz obnovljivih virov in odvečno toploto iz učinkovitega sistema daljinskega ogrevanja in hlajenja v skladu s členom 24(1) Direktive (EU).../... [prenovljena direktiva o energijski učinkovitosti]. Brezemisijska stavba ne sme povzročati nobenih emisij ogljika iz fosilnih goriv na kraju samem. Samo kadar zaradi narave stavbe ali onemogočenega dostopa do skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov ali upravičenih sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja tehnično ni mogoče izpolniti zahtev iz prvega odstavka, se lahko skupna letna poraba primarne energije krije tudi z energijo iz omrežja, ki izpolnjuje merila, določena na nacionalni ravni. | Skupna letna poraba primarne energije nove brezemisijske stavbe je skladna z 
  metodologijo iz členov 4 do 6
  .
  Te bi bilo treba razviti in dopolniti z zahtevami glede emisij toplogrednih plinov, da se zagotovi skladnost s ciljem za podnebno nevtralnost EU.
  Skupna letna poraba primarne energije nove ali prenovljene brezemisijske stavbe se na letni neto osnovi v celoti pokrije z: – energijo iz obnovljivih virov
  ali odpadkov
  , proizvedeno na kraju samem
  ali dobavljeno iz omrežja
  , ki izpolnjuje merila iz člena 7 Direktive (EU) 2018/2001 [spremenjena direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov], – energijo iz obnovljivih virov, ki jo zagotavlja skupnost na področju energije iz obnovljivih virov v smislu člena 22 Direktive (EU) 2018/2001 [spremenjena direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov], ali – energijo iz obnovljivih virov in odvečno toploto iz učinkovitega sistema daljinskega ogrevanja in hlajenja v skladu s členom 24(1) Direktive (EU).../... [prenovljena direktiva o energijski učinkovitosti]. Brezemisijska stavba ne sme povzročati nobenih emisij ogljika iz fosilnih goriv na kraju samem. Samo kadar zaradi narave stavbe ali onemogočenega dostopa do skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov ali upravičenih sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja tehnično ni mogoče izpolniti zahtev iz prvega odstavka, se lahko skupna letna poraba primarne energije krije tudi z energijo iz omrežja, ki izpolnjuje merila, določena na nacionalni ravni. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Skupna letna poraba primarne energije nove brezemisijske stavbe je skladna z 
  najvišjimi pragovi, navedenimi v spodnji preglednici
  . [...] Skupna letna poraba primarne energije nove ali prenovljene brezemisijske stavbe se na letni neto osnovi v celoti pokrije z: – energijo iz obnovljivih virov, proizvedeno na kraju samem, ki izpolnjuje merila iz člena 7 Direktive (EU) 2018/2001 [spremenjena direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov], – energijo iz obnovljivih virov, ki jo zagotavlja skupnost na področju energije iz obnovljivih virov v smislu člena 22 Direktive (EU) 2018/2001 [spremenjena direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov], ali – energijo iz obnovljivih virov in odvečno toploto iz učinkovitega sistema daljinskega ogrevanja in hlajenja v skladu s členom 24(1) Direktive (EU).../... [prenovljena direktiva o energijski učinkovitosti]. Brezemisijska stavba ne sme povzročati nobenih emisij ogljika iz fosilnih goriv na kraju samem. Samo kadar zaradi narave stavbe ali onemogočenega dostopa do skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov ali upravičenih sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja tehnično ni mogoče izpolniti zahtev iz prvega odstavka, se lahko skupna letna poraba primarne energije krije tudi z energijo iz omrežja, ki izpolnjuje merila, določena na nacionalni ravni.

najvišjimi pragovi, navedenimi v spodnji preglednici

Skupna letna poraba primarne energije nove brezemisijske stavbe je skladna z 
  metodologijo iz členov 4 do 6
  .
  Te bi bilo treba razviti in dopolniti z zahtevami glede emisij toplogrednih plinov, da se zagotovi skladnost s ciljem za podnebno nevtralnost EU.
  Skupna letna poraba primarne energije nove ali prenovljene brezemisijske stavbe se na letni neto osnovi v celoti pokrije z: – energijo iz obnovljivih virov
  ali odpadkov
  , proizvedeno na kraju samem
  ali dobavljeno iz omrežja
  , ki izpolnjuje merila iz člena 7 Direktive (EU) 2018/2001 [spremenjena direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov], – energijo iz obnovljivih virov, ki jo zagotavlja skupnost na področju energije iz obnovljivih virov v smislu člena 22 Direktive (EU) 2018/2001 [spremenjena direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov], ali – energijo iz obnovljivih virov in odvečno toploto iz učinkovitega sistema daljinskega ogrevanja in hlajenja v skladu s členom 24(1) Direktive (EU).../... [prenovljena direktiva o energijski učinkovitosti]. Brezemisijska stavba ne sme povzročati nobenih emisij ogljika iz fosilnih goriv na kraju samem. Samo kadar zaradi narave stavbe ali onemogočenega dostopa do skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov ali upravičenih sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja tehnično ni mogoče izpolniti zahtev iz prvega odstavka, se lahko skupna letna poraba primarne energije krije tudi z energijo iz omrežja, ki izpolnjuje merila, določena na nacionalni ravni.

metodologijo iz členov 4 do 6

Te bi bilo treba razviti in dopolniti z zahtevami glede emisij toplogrednih plinov, da se zagotovi skladnost s ciljem za podnebno nevtralnost EU.

ali odpadkov

ali dobavljeno iz omrežja

Obrazložitev

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | poudarja, da je revizija direktive o energijski učinkovitosti stavb eden od temeljev svežnja „Pripravljeni na 55“ in bistvenega pomena za izvajanje vala prenove. Zato je nujno, da se z revizijo doseže prava ambicioznost in vzpostavijo ustrezni podporni mehanizmi za uresničevanje podnebne nevtralnosti stavbnega fonda EU do leta 2050; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je revizija direktive o energijski učinkovitosti stavb eden od temeljev svežnja „Pripravljeni na 55“ in bistvenega pomena za izvajanje vala prenove. Zato je nujno, da se z revizijo doseže prava ambicioznost in vzpostavijo ustrezni podporni mehanizmi za uresničevanje podnebne nevtralnosti stavbnega fonda EU do leta 2050;

| 2. | je zadovoljen, da se predlog sklicuje na politike prilagajanja, vendar meni, da bi bilo treba prilagajanju v predlogu dati večji pomen in ga vključiti tudi v izkaz o prenovi stavbe; |
| --- | --- |

2.

je zadovoljen, da se predlog sklicuje na politike prilagajanja, vendar meni, da bi bilo treba prilagajanju v predlogu dati večji pomen in ga vključiti tudi v izkaz o prenovi stavbe;

| 3. | pozdravlja sklicevanje na pristop krožnosti v predlogu in poudarja, da se je treba v besedilu sistematično sklicevati na krožnost, pri tem pa upoštevati tudi vgrajeni ogljik; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja sklicevanje na pristop krožnosti v predlogu in poudarja, da se je treba v besedilu sistematično sklicevati na krožnost, pri tem pa upoštevati tudi vgrajeni ogljik;

| 4. | meni, da je zaradi izjemnih izzivov, ki nas čakajo v zvezi s podnebnim prehodom in energetsko varnostjo, potreben ambicioznejši pristop k energetskemu prehodu, kot je jasno navedeno v načrtu REPowerEU. Ta bi moral vključevati tehnično pomoč, usposabljanje in izpopolnjevanje delavcev ter krepitev zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti. Zato meni, da bi moral osrednje mesto v predlogu dobiti koncept energijske zadostnosti, ki bi ga bilo treba vključiti tudi v izkaz o prenovi stavbe; |
| --- | --- |

4.

meni, da je zaradi izjemnih izzivov, ki nas čakajo v zvezi s podnebnim prehodom in energetsko varnostjo, potreben ambicioznejši pristop k energetskemu prehodu, kot je jasno navedeno v načrtu REPowerEU. Ta bi moral vključevati tehnično pomoč, usposabljanje in izpopolnjevanje delavcev ter krepitev zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti. Zato meni, da bi moral osrednje mesto v predlogu dobiti koncept energijske zadostnosti, ki bi ga bilo treba vključiti tudi v izkaz o prenovi stavbe;

| 5. | poudarja, da je množična prenova stavb priložnost za odpravljanje energijske revščine in preoblikovanje stavb ranljivih gospodinjstev in podjetij v energijsko pozitivne stavbe; zato se zavzema za vzpostavitev celovite politike o energijski revščini, da val prenove stanja na tem področju v EU ne bi poslabšal. Zato poziva Komisijo, naj pripravi celovito strategijo za izkoreninjenje energijske revščine, in je pripravljen sodelovati z novo usklajevalno skupino za energijsko revščino in ranljive odjemalce pri oblikovanju strategije, primerne za izvajanje na lokalni in regionalni ravni. Pri tem je treba starejšim ponuditi rešitve za financiranje potrebnih podnebnih ukrepov in nujno upoštevati, da je lastništvo stanovanja za starejše tudi zavarovanje za starost; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je množična prenova stavb priložnost za odpravljanje energijske revščine in preoblikovanje stavb ranljivih gospodinjstev in podjetij v energijsko pozitivne stavbe; zato se zavzema za vzpostavitev celovite politike o energijski revščini, da val prenove stanja na tem področju v EU ne bi poslabšal. Zato poziva Komisijo, naj pripravi celovito strategijo za izkoreninjenje energijske revščine, in je pripravljen sodelovati z novo usklajevalno skupino za energijsko revščino in ranljive odjemalce pri oblikovanju strategije, primerne za izvajanje na lokalni in regionalni ravni. Pri tem je treba starejšim ponuditi rešitve za financiranje potrebnih podnebnih ukrepov in nujno upoštevati, da je lastništvo stanovanja za starejše tudi zavarovanje za starost;

| 6. | meni, da je treba v opredelitev brezemisijske in skoraj brezemisijske stavbe vključiti pristop upoštevanja življenjskega cikla, da bi do leta 2050 okrepili podnebno nevtralen stavbni fond. Pri tem je treba upoštevati tehnološko nevtralnost in celosten pogled na energetske sisteme, da bi zajeli različne pogoje na lokalni in regionalni ravni ter ravni držav članic. Opredelitev bi morala upoštevati tudi energijo iz elektroenergetskih in plinskih omrežij, čim je proizvedena iz obnovljivih virov energije, in energijo iz predelanih odpadkov. Skladna bi morala biti s potmi za razogljičenje v direktivah o energijski učinkovitosti in energiji iz obnovljivih virov v energetskem sistemu na splošno in ne bi smela biti manj optimalna zaradi omejitve na stavbe; |
| --- | --- |

6.

meni, da je treba v opredelitev brezemisijske in skoraj brezemisijske stavbe vključiti pristop upoštevanja življenjskega cikla, da bi do leta 2050 okrepili podnebno nevtralen stavbni fond. Pri tem je treba upoštevati tehnološko nevtralnost in celosten pogled na energetske sisteme, da bi zajeli različne pogoje na lokalni in regionalni ravni ter ravni držav članic. Opredelitev bi morala upoštevati tudi energijo iz elektroenergetskih in plinskih omrežij, čim je proizvedena iz obnovljivih virov energije, in energijo iz predelanih odpadkov. Skladna bi morala biti s potmi za razogljičenje v direktivah o energijski učinkovitosti in energiji iz obnovljivih virov v energetskem sistemu na splošno in ne bi smela biti manj optimalna zaradi omejitve na stavbe;

| 7. | meni, da bi lahko uporaba minimalnih standardov energijske učinkovitosti, če ne bi bila dovolj ambiciozna, privedla do učinka vezanosti, s čimer bi se zmanjšala raven ambicioznosti vala prenove, kar pomeni, da bi bil v osnovi neprimeren za uresničevanje ciljev za leti 2030 in 2050, ki so bistveni za podnebni prehod, pa tudi za spodbujanje energetske varnosti. Minimalni standardi energijske učinkovitosti bi morali vključevati tudi zahteve glede toplogrednih plinov v celotnem življenjskem ciklu pri gradnji in oskrbi z energijo iz obnovljivih virov. Poudarja, da bodo minimalni standardi energijske učinkovitosti uspešni le, če jim bo uspelo ohraniti visoko raven ambicij in jih bodo spremljali ukrepi za premagovanje dosedanjih ovir v prizadevanjih za prenovo ter potrebna finančna sredstva in tehnična podpora za njihovo uvedbo; |
| --- | --- |

7.

meni, da bi lahko uporaba minimalnih standardov energijske učinkovitosti, če ne bi bila dovolj ambiciozna, privedla do učinka vezanosti, s čimer bi se zmanjšala raven ambicioznosti vala prenove, kar pomeni, da bi bil v osnovi neprimeren za uresničevanje ciljev za leti 2030 in 2050, ki so bistveni za podnebni prehod, pa tudi za spodbujanje energetske varnosti. Minimalni standardi energijske učinkovitosti bi morali vključevati tudi zahteve glede toplogrednih plinov v celotnem življenjskem ciklu pri gradnji in oskrbi z energijo iz obnovljivih virov. Poudarja, da bodo minimalni standardi energijske učinkovitosti uspešni le, če jim bo uspelo ohraniti visoko raven ambicij in jih bodo spremljali ukrepi za premagovanje dosedanjih ovir v prizadevanjih za prenovo ter potrebna finančna sredstva in tehnična podpora za njihovo uvedbo;

| 8. | priznava, da se je treba osredotočiti na najmanj učinkovite stavbe in stavbe z velikim potencialom za varčevanje z energijo; poudarja, da je treba imeti na voljo usposobljeno delovno silo in podjetnike, ter priznava učinek na vrednost stavb in nepremičninske trge, ki ne bi smel povzročiti višjih stroškov za najemnike; zato se zavzema za pravno možnost držav članic, da zahtevajo podaljšanje navedenih rokov, če to upravičujejo izredne razmere; |
| --- | --- |

8.

priznava, da se je treba osredotočiti na najmanj učinkovite stavbe in stavbe z velikim potencialom za varčevanje z energijo; poudarja, da je treba imeti na voljo usposobljeno delovno silo in podjetnike, ter priznava učinek na vrednost stavb in nepremičninske trge, ki ne bi smel povzročiti višjih stroškov za najemnike; zato se zavzema za pravno možnost držav članic, da zahtevajo podaljšanje navedenih rokov, če to upravičujejo izredne razmere;

| 9. | opozarja, da se večje prenove obstoječih stavb, ne glede na njihovo velikost, v stanovanjskih stavbah izvedejo vsakih 25 let, v nestanovanjskih stavbah pa vsakih 15 let; zato meni, da bi pristop postopne prenove lahko omejil ambicije vala prenove in privedel do negospodarne prenove stavb; to bi bilo treba obravnavati sistematično in celostno, ne pa kot vsoto ločenih ukrepov. Zato poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo smernice za izboljšanje energijske učinkovitosti zgodovinskih stavb ter izkoristijo tudi prizadevanja v okviru pobude novi evropski Bauhaus. Prenovo teh stavb bi bilo treba podpreti z namenskimi shemami financiranja in zagotoviti ustrezno prožnost časovnega okvira; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da se večje prenove obstoječih stavb, ne glede na njihovo velikost, v stanovanjskih stavbah izvedejo vsakih 25 let, v nestanovanjskih stavbah pa vsakih 15 let; zato meni, da bi pristop postopne prenove lahko omejil ambicije vala prenove in privedel do negospodarne prenove stavb; to bi bilo treba obravnavati sistematično in celostno, ne pa kot vsoto ločenih ukrepov. Zato poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo smernice za izboljšanje energijske učinkovitosti zgodovinskih stavb ter izkoristijo tudi prizadevanja v okviru pobude novi evropski Bauhaus. Prenovo teh stavb bi bilo treba podpreti z namenskimi shemami financiranja in zagotoviti ustrezno prožnost časovnega okvira;

| 10. | poudarja, da so za prehod na sistematični krožni pristop k prenovi stavb potrebna znatna prizadevanja v smislu prekvalifikacije in podpore kompetencam na lokalni ravni, tako v javnem kot zasebnem sektorju; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da so za prehod na sistematični krožni pristop k prenovi stavb potrebna znatna prizadevanja v smislu prekvalifikacije in podpore kompetencam na lokalni ravni, tako v javnem kot zasebnem sektorju;

| 11. | meni, da bi morala imeti javna naročila pomembno vlogo pri razširjanju ambicioznega pristopa k prenovi stavb. V ta namen poudarja, da bi morale vse prenove, ki jih naročijo javni organi, podpirati smernice držav članic in EU ter da bi morale v čim večji meri upoštevati merila zelenega in krožnega javnega naročanja; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi morala imeti javna naročila pomembno vlogo pri razširjanju ambicioznega pristopa k prenovi stavb. V ta namen poudarja, da bi morale vse prenove, ki jih naročijo javni organi, podpirati smernice držav članic in EU ter da bi morale v čim večji meri upoštevati merila zelenega in krožnega javnega naročanja;

| 12. | poudarja, da energijske učinkovitosti stavbnega fonda ni mogoče doseči le z osredotočanjem na posamezne stavbe in da mora urbanistično in prostorsko načrtovanje podpirati posamezne ukrepe s sistematičnim pristopom k energijski učinkovitosti mest, ki se osredotoča na četrti; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da energijske učinkovitosti stavbnega fonda ni mogoče doseči le z osredotočanjem na posamezne stavbe in da mora urbanistično in prostorsko načrtovanje podpirati posamezne ukrepe s sistematičnim pristopom k energijski učinkovitosti mest, ki se osredotoča na četrti;

| 13. | ponavlja, da ciljev vala prenove ni mogoče doseči brez obsežnih namenskih sredstev, tako glede proračuna kot krepitve zmogljivosti in tehnične podpore; poudarja, da je direktiva o energijski učinkovitosti stavb priložnost za razširitev uporabe točk „vse na enem mestu“ kot glavnega orodja za izvajanje direktive; |
| --- | --- |

13.

ponavlja, da ciljev vala prenove ni mogoče doseči brez obsežnih namenskih sredstev, tako glede proračuna kot krepitve zmogljivosti in tehnične podpore; poudarja, da je direktiva o energijski učinkovitosti stavb priložnost za razširitev uporabe točk „vse na enem mestu“ kot glavnega orodja za izvajanje direktive;

| 14. | meni, da imajo podeželske regije in na splošno regije s številnimi eno- in večstanovanjskimi hišami različne potrebe in zahtevajo drugačne rešitve kot mestne strukture. Ta vidik je treba upoštevati tudi v direktivi; |
| --- | --- |

14.

meni, da imajo podeželske regije in na splošno regije s številnimi eno- in večstanovanjskimi hišami različne potrebe in zahtevajo drugačne rešitve kot mestne strukture. Ta vidik je treba upoštevati tudi v direktivi;

| 15. | opozarja, da imajo zgodovinske stavbe veliko kulturno in simbolično vrednost v mestih EU; je prepričan, da je treba ohraniti njihov arhitektonski pomen ter poiskati rešitve, s katerimi bodo lahko te stavbe postale tudi zgledni primer javnih stavb. Zato poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo smernice za izboljšanje energijske učinkovitosti zgodovinskih stavb in v ta namen oblikujejo namenske sheme financiranja. |
| --- | --- |

15.

opozarja, da imajo zgodovinske stavbe veliko kulturno in simbolično vrednost v mestih EU; je prepričan, da je treba ohraniti njihov arhitektonski pomen ter poiskati rešitve, s katerimi bodo lahko te stavbe postale tudi zgledni primer javnih stavb. Zato poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo smernice za izboljšanje energijske učinkovitosti zgodovinskih stavb in v ta namen oblikujejo namenske sheme financiranja.

V Bruslju, 30. junija 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Direktiva (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka, spremembi Direktive 2003/35/ES in razveljavitvi Direktive 2001/81/ES (UL L 344, 17.12.2016, str. 1).

1

(1)  Direktiva (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka, spremembi Direktive 2003/35/ES in razveljavitvi Direktive 2001/81/ES (UL L 344, 17.12.2016, str. 1).

1

(1)  Direktiva 2009/148/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o varstvu delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti azbestu pri delu (UL L 330, 16.12.2009, str. 28).

1

(2)  Direktiva (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka, spremembi Direktive 2003/35/ES in razveljavitvi Direktive 2001/81/ES (UL L 344, 17.12.2016, str. 1).

2

(1)  Direktiva 2009/148/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o varstvu delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti azbestu pri delu (UL L 330, 16.12.2009, str. 28).

1

(2)  Direktiva (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka, spremembi Direktive 2003/35/ES in razveljavitvi Direktive 2001/81/ES (UL L 344, 17.12.2016, str. 1).

2

(1)  Uredba (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu(UL L 231, 30.6.2021, str. 60).

1

(2)  Uredba (EU) 2021/2115 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013 (UL L 435, 6.12.2021, str. 1).

2

(1)  Uredba (EU) 2021/1058 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu(UL L 231, 30.6.2021, str. 60).

1

(2)  Uredba (EU) 2021/2115 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013 (UL L 435, 6.12.2021, str. 1).

2

---

| 30.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 375/112 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 375/112

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Evropski akt o podatkih

(2022/C 375/10)

| Poročevalka: | Anne KARJALAINEN (FI/PES), članica mestnega sveta Kerave |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o harmoniziranih pravilih za pravičen dostop do podatkov in njihovo uporabo (akt o podatkih)
  COM(2022) 68 final |

Poročevalka:

Anne KARJALAINEN (FI/PES), članica mestnega sveta Kerave

Referenčni dokument:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o harmoniziranih pravilih za pravičen dostop do podatkov in njihovo uporabo (akt o podatkih)

COM(2022) 68 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 57

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| V primeru splošne nevarnosti, kot so izredne razmere v javnem zdravju, nevarnosti, ki so posledica degradacije okolja, večje naravne nesreče, vključno s tistimi, ki so še hujše zaradi podnebnih sprememb, pa tudi večje nesreče, ki jih povzroči človek, kot so večji kibernetski incidenti, javni interes uporabe podatkov prevlada nad interesi imetnikov podatkov, da prosto razpolagajo s podatki, ki jih hranijo. V takem primeru bi bilo treba imetnikom podatkov naložiti obveznost, da dajo podatke na voljo organom javnega sektorja ali institucijam, agencijam ali organom Unije, in sicer na njihovo zahtevo. Ali gre za splošno nevarnost, se določi
  v skladu z ustreznimi postopki v državah članicah ali ustreznih mednarodnih organizacijah
  . | V primeru splošne nevarnosti, kot so izredne razmere v javnem zdravju, nevarnosti, ki so posledica degradacije okolja, večje naravne nesreče, vključno s tistimi, ki so še hujše zaradi podnebnih sprememb, pa tudi večje nesreče, ki jih povzroči človek, kot so večji kibernetski incidenti, javni interes uporabe podatkov prevlada nad interesi imetnikov podatkov, da prosto razpolagajo s podatki, ki jih hranijo. V takem primeru bi bilo treba imetnikom podatkov naložiti obveznost, da dajo podatke na voljo organom javnega sektorja ali institucijam, agencijam ali organom Unije, in sicer na njihovo zahtevo. Ali gre za splošno nevarnost, se določi
  skupaj z državami članicami EU/EGP in konkretneje v državah članicah, kar pomeni, da se v primeru zahtevka za podatke splošna nevarnost določi v skladu z zakonodajo države članice, katere organ javnega sektorja zahteva podatke
  ; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

V primeru splošne nevarnosti, kot so izredne razmere v javnem zdravju, nevarnosti, ki so posledica degradacije okolja, večje naravne nesreče, vključno s tistimi, ki so še hujše zaradi podnebnih sprememb, pa tudi večje nesreče, ki jih povzroči človek, kot so večji kibernetski incidenti, javni interes uporabe podatkov prevlada nad interesi imetnikov podatkov, da prosto razpolagajo s podatki, ki jih hranijo. V takem primeru bi bilo treba imetnikom podatkov naložiti obveznost, da dajo podatke na voljo organom javnega sektorja ali institucijam, agencijam ali organom Unije, in sicer na njihovo zahtevo. Ali gre za splošno nevarnost, se določi
  v skladu z ustreznimi postopki v državah članicah ali ustreznih mednarodnih organizacijah
  .

V primeru splošne nevarnosti, kot so izredne razmere v javnem zdravju, nevarnosti, ki so posledica degradacije okolja, večje naravne nesreče, vključno s tistimi, ki so še hujše zaradi podnebnih sprememb, pa tudi večje nesreče, ki jih povzroči človek, kot so večji kibernetski incidenti, javni interes uporabe podatkov prevlada nad interesi imetnikov podatkov, da prosto razpolagajo s podatki, ki jih hranijo. V takem primeru bi bilo treba imetnikom podatkov naložiti obveznost, da dajo podatke na voljo organom javnega sektorja ali institucijam, agencijam ali organom Unije, in sicer na njihovo zahtevo. Ali gre za splošno nevarnost, se določi
  skupaj z državami članicami EU/EGP in konkretneje v državah članicah, kar pomeni, da se v primeru zahtevka za podatke splošna nevarnost določi v skladu z zakonodajo države članice, katere organ javnega sektorja zahteva podatke
  ;

Obrazložitev

Opredelitve so pomembne za zagotovitev doslednega komuniciranja in enakega razumevanja. Določitev splošne nevarnosti je še posebej pomembna, saj podjetja obvezuje, da podatke dajo na voljo brezplačno.

Predlog spremembe 2

Za uvodno izjavo 61 se doda nova uvodna izjava

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | (novo) Za namene te uredbe se upoštevata dostop javnosti do uradnih dokumentov in iz tega izhajajoča nacionalna zakonodaja. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(novo) Za namene te uredbe se upoštevata dostop javnosti do uradnih dokumentov in iz tega izhajajoča nacionalna zakonodaja.

Obrazložitev

Uredba mora biti skladna s cilji javnega dostopa do informacij in interesi, ki jih varujejo pravila o zaupnosti.

Predlog spremembe 3

Člen 2(10)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| „splošna nevarnost“ pomeni izjemne razmere, ki negativno vplivajo na prebivalstvo Unije, države članice ali njenega dela in ki bi lahko imele resne in trajne posledice za življenjske razmere ali gospodarsko stabilnost ali znatno poslabšanje gospodarskih sredstev v Uniji ali zadevnih državah članicah; | „splošna nevarnost“ pomeni izjemne razmere, ki negativno vplivajo na prebivalstvo Unije, države članice ali njenega dela in ki bi lahko imele resne in trajne posledice za življenjske razmere ali gospodarsko stabilnost ali znatno poslabšanje gospodarskih sredstev v Uniji ali zadevnih državah članicah. Ali gre za splošno nevarnost, se določi skupaj z državami članicami EU/EGP in konkretneje v državah članicah, kar pomeni, da se v primeru zahtevka za podatke splošna nevarnost določi v skladu z zakonodajo države članice, katere organ javnega sektorja zahteva podatke
  ; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

„splošna nevarnost“ pomeni izjemne razmere, ki negativno vplivajo na prebivalstvo Unije, države članice ali njenega dela in ki bi lahko imele resne in trajne posledice za življenjske razmere ali gospodarsko stabilnost ali znatno poslabšanje gospodarskih sredstev v Uniji ali zadevnih državah članicah;

„splošna nevarnost“ pomeni izjemne razmere, ki negativno vplivajo na prebivalstvo Unije, države članice ali njenega dela in ki bi lahko imele resne in trajne posledice za življenjske razmere ali gospodarsko stabilnost ali znatno poslabšanje gospodarskih sredstev v Uniji ali zadevnih državah članicah. Ali gre za splošno nevarnost, se določi skupaj z državami članicami EU/EGP in konkretneje v državah članicah, kar pomeni, da se v primeru zahtevka za podatke splošna nevarnost določi v skladu z zakonodajo države članice, katere organ javnega sektorja zahteva podatke
  ;

Obrazložitev

Opredelitve so pomembne za zagotovitev doslednega komuniciranja in enakega razumevanja. Določitev splošne nevarnosti je še posebej pomembna, saj podjetja obvezuje, da podatke dajo na voljo brezplačno.

Predlog spremembe 4

Člen 2

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | (21) | (novo) „storitve splošnega pomena“ pomenijo storitve, ki so jih kot take opredelili organi držav članic in za katere veljajo posebne obveznosti javne službe. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(21)

Obrazložitev

Uredba bi morala vključevati obveznost zagotavljanja podatkov za souporabo v javnem interesu v primeru splošnih izrednih razmer.

Predlog spremembe 5

Člen 14(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| To poglavje se ne uporablja za mala in mikro podjetja, kot so opredeljena v členu 2 Priloge k Priporočilu 2003/361/ES. | To poglavje se ne uporablja za mala in mikro podjetja, kot so opredeljena v členu 2 Priloge k Priporočilu 2003/361/ES
  , razen če se podatki, ki se dajo na voljo, nanašajo na lokalno raven in se posredujejo lokalnim javnim organom ali se dajo na voljo za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena v skladu s pravom Unije ali nacionalno izvedbeno zakonodajo
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

To poglavje se ne uporablja za mala in mikro podjetja, kot so opredeljena v členu 2 Priloge k Priporočilu 2003/361/ES.

To poglavje se ne uporablja za mala in mikro podjetja, kot so opredeljena v členu 2 Priloge k Priporočilu 2003/361/ES
  , razen če se podatki, ki se dajo na voljo, nanašajo na lokalno raven in se posredujejo lokalnim javnim organom ali se dajo na voljo za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena v skladu s pravom Unije ali nacionalno izvedbeno zakonodajo
  .

Obrazložitev

Olajšati bi bilo treba izmenjavo podatkov med akterji lokalnih ekosistemov, ne glede na velikost zadevnega zasebnega subjekta in ko gre za storitve splošnega gospodarskega pomena.

Predlog spremembe 6

Člen 15(c)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | (3) | (novo) kadar se zahtevani podatki nanašajo na storitve splošnega pomena ali storitve splošnega gospodarskega pomena, ki se vse zagotavljajo na lokalni (občinski) ravni in v skladu z veljavno zakonodajo EU. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(3)

Obrazložitev

Primeri dobre prakse so pokazali, da lahko javno-zasebna partnerstva prispevajo k zdravim lokalnim ekosistemom. So tudi podlaga za številne storitve, ki se zagotavljajo v pametnih mestih in skupnostih, kot je pametna mobilnost. Ker lahko izmenjava podatkov trajnostno izboljša življenje državljanov, bi morala postati pravilo za te namene.

Predlog spremembe 7

Člen 17(1)(a)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| a) | navede, katere podatke zahteva; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

a)

navede, katere podatke zahteva;

| a) | v skladu z minimalnimi zahtevami, ki jih je za zahtevek po podatkih določila Komisija,
  navede, katere podatke zahteva; |
| --- | --- |

a)

v skladu z minimalnimi zahtevami, ki jih je za zahtevek po podatkih določila Komisija,
  navede, katere podatke zahteva;

Obrazložitev

Ustrezno je treba navesti minimalne zahteve za zahtevek po podatkih v Evropi. Poenotenje zahtevka po podatkih bo koristilo tudi podjetjem.

Predlog spremembe 8

Člen 17(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (a) | je izražen v jasnem, jedrnatem in preprostem jeziku, ki je razumljiv imetniku podatkov; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(a)

je izražen v jasnem, jedrnatem in preprostem jeziku, ki je razumljiv imetniku podatkov;

| (a) | je izražen v jasnem, jedrnatem in preprostem jeziku, ki je razumljiv imetniku podatkov
  , oziroma v jeziku države članice EU/EGS, v kateri ima sedež imetnik podatkov, če podatke zahteva imetnik podatkov v drugi državi članici EU/EGS
  ; |
| --- | --- |

(a)

je izražen v jasnem, jedrnatem in preprostem jeziku, ki je razumljiv imetniku podatkov
  , oziroma v jeziku države članice EU/EGS, v kateri ima sedež imetnik podatkov, če podatke zahteva imetnik podatkov v drugi državi članici EU/EGS
  ;

Obrazložitev

Za čezmejne zahtevke po informacijah bi bilo treba opredeliti jasne določbe, med drugim glede jezika, v katerem se vložijo zahtevki po informacijah.

Predlog spremembe 9

Člen 17(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| f) | se brez nepotrebnega odlašanja objavi na spletu. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

f)

se brez nepotrebnega odlašanja objavi na spletu.

Obrazložitev

Člen 17(2)(f) bi bilo treba črtati iz akta o podatkih. Obveznost vodenja javnega registra o izrednih razmerah bi lahko postala varnostno tveganje in povečala upravno breme.

Predlog spremembe 10

Člen 18

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Imetnik podatkov, ki prejme zahtevek za
  dostop do podatkov
  na podlagi tega poglavja, te podatke brez nepotrebnega odlašanja da na voljo organu javnega sektorja ali instituciji, agenciji ali organu Unije, ki je podatke zahteval. | 1.   Imetnik podatkov, ki prejme zahtevek za
  podatke
  na podlagi tega poglavja, te podatke brez nepotrebnega odlašanja da na voljo organu javnega sektorja ali instituciji, agenciji ali organu Unije, ki je podatke zahteval
  , vendar najpozneje pet delovnih dni od prejema zahtevka za podatke
  . |
| 2.   Brez poseganja v posebne potrebe glede razpoložljivosti podatkov, opredeljene v sektorski zakonodaji, lahko imetnik podatkov zahtevek zavrne ali zahteva njegovo spremembo v petih delovnih dneh po prejemu zahtevka za podatke, potrebne za odziv na splošno nevarnost, in v 15 delovnih dneh v drugih primerih izjemne potrebe, in sicer iz katerega koli od naslednjih razlogov: | 2.   Brez poseganja v posebne potrebe glede razpoložljivosti podatkov, opredeljene v sektorski zakonodaji, lahko imetnik podatkov zahtevek zavrne ali zahteva njegovo spremembo v petih delovnih dneh po prejemu zahtevka za podatke, potrebne za odziv na splošno nevarnost, in v 15 delovnih dneh v drugih primerih izjemne potrebe, in sicer iz katerega koli od naslednjih razlogov: |
| (a) | podatki niso na voljo; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Imetnik podatkov, ki prejme zahtevek za
  dostop do podatkov
  na podlagi tega poglavja, te podatke brez nepotrebnega odlašanja da na voljo organu javnega sektorja ali instituciji, agenciji ali organu Unije, ki je podatke zahteval.

1.   Imetnik podatkov, ki prejme zahtevek za
  podatke
  na podlagi tega poglavja, te podatke brez nepotrebnega odlašanja da na voljo organu javnega sektorja ali instituciji, agenciji ali organu Unije, ki je podatke zahteval
  , vendar najpozneje pet delovnih dni od prejema zahtevka za podatke
  .

2.   Brez poseganja v posebne potrebe glede razpoložljivosti podatkov, opredeljene v sektorski zakonodaji, lahko imetnik podatkov zahtevek zavrne ali zahteva njegovo spremembo v petih delovnih dneh po prejemu zahtevka za podatke, potrebne za odziv na splošno nevarnost, in v 15 delovnih dneh v drugih primerih izjemne potrebe, in sicer iz katerega koli od naslednjih razlogov:

2.   Brez poseganja v posebne potrebe glede razpoložljivosti podatkov, opredeljene v sektorski zakonodaji, lahko imetnik podatkov zahtevek zavrne ali zahteva njegovo spremembo v petih delovnih dneh po prejemu zahtevka za podatke, potrebne za odziv na splošno nevarnost, in v 15 delovnih dneh v drugih primerih izjemne potrebe, in sicer iz katerega koli od naslednjih razlogov:

(a)

podatki niso na voljo;

| (b) | zahtevek ne izpolnjuje pogojev iz člena 17(1) in (2). |
| --- | --- |

(b)

zahtevek ne izpolnjuje pogojev iz člena 17(1) in (2).

| (a) | podatki niso na voljo; |
| --- | --- |

(a)

podatki niso na voljo;

| (b) | zahtevek ne izpolnjuje pogojev iz člena 17(1) in (2). |
| --- | --- |

(b)

zahtevek ne izpolnjuje pogojev iz člena 17(1) in (2).

3.   V primeru zahtevka za podatke, potrebne za odziv na splošno nevarnost, lahko imetnik podatkov zahtevek zavrne ali zahteva njegovo spremembo tudi, če je že dal na voljo zahtevane podatke v odgovor na zahtevek, ki ga je že prej vložil drug organ javnega sektorja ali institucija, agencija ali organ Unije, in ni bil obveščen o uničenju podatkov v skladu s členom 19(1), točka (c).

3.   V primeru zahtevka za podatke, potrebne za odziv na splošno nevarnost, lahko imetnik podatkov zahtevek zavrne ali zahteva njegovo spremembo tudi, če je že dal na voljo zahtevane podatke v odgovor na zahtevek, ki ga je že prej vložil drug organ javnega sektorja ali institucija, agencija ali organ Unije, in ni bil obveščen o uničenju podatkov v skladu s členom 19(1), točka (c).

4.   Če se imetnik podatkov odloči, da zahtevek zavrne ali zahteva njegovo spremembo v skladu z odstavkom 3, navede identiteto organa javnega sektorja ali institucije, agencije ali organa Unije, ki je že prej vložil zahtevek za isti namen.

4.   Če se imetnik podatkov odloči, da zahtevek zavrne ali zahteva njegovo spremembo v skladu z odstavkom 3, navede identiteto organa javnega sektorja ali institucije, agencije ali organa Unije, ki je že prej vložil zahtevek za isti namen.

5.   Kadar je za izpolnitev zahtevka, da se podatki dajo na voljo organu javnega sektorja ali instituciji, agenciji ali organu Unije, potrebno razkritje osebnih podatkov, si imetnik podatkov v razumni meri prizadeva za psevdonimizacijo podatkov, kolikor je zahtevku mogoče ugoditi s psevdonimiziranimi podatki.

5.   Kadar je za izpolnitev zahtevka, da se podatki dajo na voljo organu javnega sektorja ali instituciji, agenciji ali organu Unije, potrebno razkritje osebnih podatkov, si imetnik podatkov v razumni meri prizadeva za psevdonimizacijo podatkov, kolikor je zahtevku mogoče ugoditi s psevdonimiziranimi podatki.

6.   Če želi organ javnega sektorja ali institucija, agencija ali organ Unije izpodbijati odklonitev imetnika podatkov, da bi dal na voljo zahtevane podatke, ali zahtevo za spremembo zahtevka, ali če želi imetnik podatkov izpodbijati zahtevek, se zadeva predloži pristojnemu organu iz člena 31.

6.   Če želi organ javnega sektorja ali institucija, agencija ali organ Unije izpodbijati odklonitev imetnika podatkov, da bi dal na voljo zahtevane podatke, ali zahtevo za spremembo zahtevka, ali če želi imetnik podatkov izpodbijati zahtevek, se zadeva predloži pristojnemu organu iz člena 31.

7.   
  (novo) Imetnik podatkov da na voljo podatke v obliki, ki je prejemniku podatkov razumljiva in se lahko bere z uporabo generične programske opreme, po potrebi pa tudi v odprtem formatu v skladu s tehničnimi predpisi o interoperabilnosti obstoječega kataloga standardov bodisi v veljavni zakonodaji EU bodisi v zakonodaji posameznih držav članic EU ali EGP.

Obrazložitev

Obrazložitev

Uredba bi morala vsebovati jasne določbe o rokih za predložitev podatkov. Upoštevati je treba tudi pravico imetnika podatkov, da zavrne zahtevek za dostop do podatkov ali zahteva njegov popravek.

Podatki, ki se posredujejo v razmerah splošne nevarnosti, morajo biti za različne zainteresirane strani berljivi in uporabni z uporabo programske opreme in sistemov, ki se splošno uporabljajo. Pri tem je treba ohraniti tehnološko nevtralnost ob upoštevanju interoperabilnosti uporabe podatkov.

Predlog spremembe 11

Predlog spremembe 11

Člen 18(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| V primeru zahtevka za podatke, potrebne za odziv na splošno nevarnost, lahko imetnik podatkov zahtevek zavrne ali zahteva njegovo spremembo tudi, če je že dal na voljo zahtevane podatke v odgovor na zahtevek, ki ga je že prej vložil drug organ javnega sektorja ali institucija, agencija ali organ Unije, in ni bil obveščen o uničenju podatkov v skladu s členom 19(1), točka (c). | V primeru zahtevka za podatke, potrebne za odziv na splošno nevarnost, lahko imetnik podatkov zahtevek zavrne ali zahteva njegovo spremembo tudi, če je že dal na voljo
  popolnoma enake
  zahtevane podatke v odgovor na zahtevek, ki ga je že prej vložil drug organ javnega sektorja ali institucija, agencija ali organ Unije, in ni bil obveščen o uničenju podatkov v skladu s členom 19(1), točka (c). |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

V primeru zahtevka za podatke, potrebne za odziv na splošno nevarnost, lahko imetnik podatkov zahtevek zavrne ali zahteva njegovo spremembo tudi, če je že dal na voljo zahtevane podatke v odgovor na zahtevek, ki ga je že prej vložil drug organ javnega sektorja ali institucija, agencija ali organ Unije, in ni bil obveščen o uničenju podatkov v skladu s členom 19(1), točka (c).

V primeru zahtevka za podatke, potrebne za odziv na splošno nevarnost, lahko imetnik podatkov zahtevek zavrne ali zahteva njegovo spremembo tudi, če je že dal na voljo
  popolnoma enake
  zahtevane podatke v odgovor na zahtevek, ki ga je že prej vložil drug organ javnega sektorja ali institucija, agencija ali organ Unije, in ni bil obveščen o uničenju podatkov v skladu s členom 19(1), točka (c).

popolnoma enake

Obrazložitev

Obrazložitev

Pojasniti bi bilo treba, da so zahtevki za informacije, ki jih vložijo različni akterji v javnem sektorju, redko enaki in da lahko posredovani podatki hitro postanejo zastareli.

Predlog spremembe 12

Predlog spremembe 12

Za členom 19 se doda nov člen

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | (nov naslov) Obdelava podatkov in dostop javnosti do uradnih dokumentov




  (novo) Obveznost države članice, da razkrije uradne dokumente, ki jih hrani javni organ, ali da jih v skladu z nacionalnimi določbami o zaupnosti ne razkrije, velja tudi za zahtevke za podatke in za podatke, ki jih ureja ta uredba. Namen je uskladiti načelo javnega dostopa do informacij z ukrepi, sprejetimi na podlagi te uredbe. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(nov naslov) Obdelava podatkov in dostop javnosti do uradnih dokumentov

(nov naslov) Obdelava podatkov in dostop javnosti do uradnih dokumentov

(novo) Obveznost države članice, da razkrije uradne dokumente, ki jih hrani javni organ, ali da jih v skladu z nacionalnimi določbami o zaupnosti ne razkrije, velja tudi za zahtevke za podatke in za podatke, ki jih ureja ta uredba. Namen je uskladiti načelo javnega dostopa do informacij z ukrepi, sprejetimi na podlagi te uredbe.

(novo) Obveznost države članice, da razkrije uradne dokumente, ki jih hrani javni organ, ali da jih v skladu z nacionalnimi določbami o zaupnosti ne razkrije, velja tudi za zahtevke za podatke in za podatke, ki jih ureja ta uredba. Namen je uskladiti načelo javnega dostopa do informacij z ukrepi, sprejetimi na podlagi te uredbe.

Obrazložitev

Obrazložitev

V skladu z nacionalno zakonodajo so lahko podatki ali dokumenti, ki so na voljo javnemu organu, po načelu javnega dostopa do informacij javno dostopni. V takih primerih za te uradne dokumente veljajo nacionalne določbe o zaupnosti, tudi tiste v zvezi z načelom poslovnih skrivnosti.

Predlog spremembe 13

Predlog spremembe 13

Člen 20

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | 3.
     
  (novo)










  (a) | če je imetnik podatkov podjetje, ki opravlja storitve splošnega gospodarskega pomena v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 360/2012

   (*1)

  , nadomestilo za podatke, zagotovljene v skladu s členom 15, ni del nadomestila za splošne gospodarske storitve; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

3.
     
  (novo)

(a)

če je imetnik podatkov podjetje, ki opravlja storitve splošnega gospodarskega pomena v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 360/2012

   (*1)

  , nadomestilo za podatke, zagotovljene v skladu s členom 15, ni del nadomestila za splošne gospodarske storitve;

| (b) | če je imetnik podatkov podjetje, ki opravlja storitve splošnega gospodarskega pomena na podlagi ločenega sklepa v skladu s Sporočilom Komisije o uporabi pravil Evropske unije o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (2012/C 8/02), je treba nadomestilo za podatke, predložene v skladu s členom 15, prišteti k nadomestilu za storitev splošnega gospodarskega pomena, ki jo zagotovi imetnik podatkov. |
| --- | --- |

(b)

če je imetnik podatkov podjetje, ki opravlja storitve splošnega gospodarskega pomena na podlagi ločenega sklepa v skladu s Sporočilom Komisije o uporabi pravil Evropske unije o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (2012/C 8/02), je treba nadomestilo za podatke, predložene v skladu s členom 15, prišteti k nadomestilu za storitev splošnega gospodarskega pomena, ki jo zagotovi imetnik podatkov.

Obrazložitev

Obrazložitev

V uredbi bi bilo treba pojasniti pravila za izračun nadomestila za podjetja, ki že opravljajo storitve splošnega gospodarskega pomena v skladu z veljavno evropsko ali nacionalno zakonodajo za izvajanje prava EU.

Predlog spremembe 14

Predlog spremembe 14

Člen 31(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Vsaka država članica imenuje enega ali več
  pristojnih
  organov,
  ki so odgovorni
  za uporabo in izvrševanje te uredbe. Države članice lahko ustanovijo enega ali več novih organov ali naloge poverijo obstoječim organom. | Vsaka država članica imenuje enega ali več organov,
  pristojnih
  za uporabo in izvrševanje te uredbe
  ter za smernice dobre prakse, znanja in spretnosti ter pripravo kodeksov ravnanja za izmenjavo podatkov
  . Države članice lahko ustanovijo enega ali več novih organov ali naloge poverijo obstoječim organom
  ter vključijo lokalne in regionalne oblasti
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Vsaka država članica imenuje enega ali več
  pristojnih
  organov,
  ki so odgovorni
  za uporabo in izvrševanje te uredbe. Države članice lahko ustanovijo enega ali več novih organov ali naloge poverijo obstoječim organom.

pristojnih

ki so odgovorni

Vsaka država članica imenuje enega ali več organov,
  pristojnih
  za uporabo in izvrševanje te uredbe
  ter za smernice dobre prakse, znanja in spretnosti ter pripravo kodeksov ravnanja za izmenjavo podatkov
  . Države članice lahko ustanovijo enega ali več novih organov ali naloge poverijo obstoječim organom
  ter vključijo lokalne in regionalne oblasti
  .

pristojnih

ter za smernice dobre prakse, znanja in spretnosti ter pripravo kodeksov ravnanja za izmenjavo podatkov

ter vključijo lokalne in regionalne oblasti

Obrazložitev

Obrazložitev

Imenovati bi bilo treba posebno strokovno skupino ali organ za sprejetje smernic za izmenjavo podatkov, pripravo kodeksov ravnanja za izmenjavo podatkov in zagotovitev ustreznih znanj in spretnosti.

Predlog spremembe 15

Predlog spremembe 15

Člen 31(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | (j) | (novo) pripravo kodeksa ravnanja za izmenjavo podatkov, da se opredelijo skupni cilji in primeri, v katerih je izmenjava podatkov potrebna v javnem interesu, ter skupni podatkovni nizi, ki jih zagotovijo imetniki podatkov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(j)

(j)

(novo) pripravo kodeksa ravnanja za izmenjavo podatkov, da se opredelijo skupni cilji in primeri, v katerih je izmenjava podatkov potrebna v javnem interesu, ter skupni podatkovni nizi, ki jih zagotovijo imetniki podatkov.

(novo) pripravo kodeksa ravnanja za izmenjavo podatkov, da se opredelijo skupni cilji in primeri, v katerih je izmenjava podatkov potrebna v javnem interesu, ter skupni podatkovni nizi, ki jih zagotovijo imetniki podatkov.

Obrazložitev

Obrazložitev

Naloge posebne strokovne skupine ali organa bi morale biti jasno opredeljene.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Splošne ugotovitve

Splošne ugotovitve

| 1. | pozdravlja predlog evropskega akta o podatkih, saj je njegov cilj zagotoviti pravično porazdelitev dodane vrednosti podatkov med akterji podatkovnega gospodarstva, hkrati pa zagotoviti razpoložljivost podatkov lokalnim in regionalnim oblastem, se odzivati na družbene in gospodarske izzive, spodbujati inovacije ter spoštovati pravice in interese vseh deležnikov, zlasti varstvo osebnih podatkov; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja predlog evropskega akta o podatkih, saj je njegov cilj zagotoviti pravično porazdelitev dodane vrednosti podatkov med akterji podatkovnega gospodarstva, hkrati pa zagotoviti razpoložljivost podatkov lokalnim in regionalnim oblastem, se odzivati na družbene in gospodarske izzive, spodbujati inovacije ter spoštovati pravice in interese vseh deležnikov, zlasti varstvo osebnih podatkov;

| 2. | podpira predlog zaradi njegovega cilja, da se omogoči prosti pretok neosebnih podatkov med podjetji (B2B), med podjetji in javnimi organi (B2G), med javnimi organi in podjetji (G2B) ter med javnimi organi (G2G). Predlog velja za pomemben ukrep za krepitev zaupanja med zasebnimi podjetji in javnimi organi v zvezi z obdelavo podatkov. Vsebuje jasne določbe o pogodbenih dogovorih v zvezi z izmenjavo podatkov in nadomestilom, ki ga je treba plačati za uporabo podatkov; meni, da je souporaba podatkov pomembna za učinkovito izvrševanje na nacionalni in podnacionalni ravni, in poudarja, da je dostop do podatkov ključnega pomena za javne organe, zlasti na lokalni in regionalni ravni (1). Doslej prostovoljno samourejanje ni zadostovalo za zagotovitev dostopa do podatkov lokalnim in regionalnim oblastem; |
| --- | --- |

2.

podpira predlog zaradi njegovega cilja, da se omogoči prosti pretok neosebnih podatkov med podjetji (B2B), med podjetji in javnimi organi (B2G), med javnimi organi in podjetji (G2B) ter med javnimi organi (G2G). Predlog velja za pomemben ukrep za krepitev zaupanja med zasebnimi podjetji in javnimi organi v zvezi z obdelavo podatkov. Vsebuje jasne določbe o pogodbenih dogovorih v zvezi z izmenjavo podatkov in nadomestilom, ki ga je treba plačati za uporabo podatkov; meni, da je souporaba podatkov pomembna za učinkovito izvrševanje na nacionalni in podnacionalni ravni, in poudarja, da je dostop do podatkov ključnega pomena za javne organe, zlasti na lokalni in regionalni ravni (1

| 3. | predlaga, da bi se imetniki podatkov razen s pravnimi obveznostmi, predvidenimi v predlogu uredbe, spodbujali tudi z mehkimi ukrepi, kot so finančne spodbude in platforme za izmenjavo primerov dobre prakse pri izmenjavi podatkov; poziva lokalne in regionalne oblasti, naj dajejo zgled ter zagotovijo storitve in ukrepe, ki temeljijo na podatkih v realnem času; |
| --- | --- |

3.

predlaga, da bi se imetniki podatkov razen s pravnimi obveznostmi, predvidenimi v predlogu uredbe, spodbujali tudi z mehkimi ukrepi, kot so finančne spodbude in platforme za izmenjavo primerov dobre prakse pri izmenjavi podatkov; poziva lokalne in regionalne oblasti, naj dajejo zgled ter zagotovijo storitve in ukrepe, ki temeljijo na podatkih v realnem času;

| 4. | poudarja, da sta izmenjava podatkov iz vse večjega števila industrijskih, javnih ali povezanih naprav in interneta stvari ter sodelovanje v zvezi s tem vir trajnostne rasti in inovacij v EU. Uporabljati ga je treba v skladu z evropsko in nacionalno zakonodajo o varstvu podatkov, konkurenci in pravicah intelektualne lastnine itd.; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da sta izmenjava podatkov iz vse večjega števila industrijskih, javnih ali povezanih naprav in interneta stvari ter sodelovanje v zvezi s tem vir trajnostne rasti in inovacij v EU. Uporabljati ga je treba v skladu z evropsko in nacionalno zakonodajo o varstvu podatkov, konkurenci in pravicah intelektualne lastnine itd.;

| 5. | opozarja na pomen evropskih vrednot pri presoji predpisov o odgovornosti platform, ki prevladujejo na trgu. To velja zlasti za tiste platforme, katerih poslovni modeli prihajajo iz tretjih držav. Evropska unija ima lahko na tem področju vodilno vlogo in določi inovativno zakonodajo za podatkovno gospodarstvo, ki jo lahko pozneje prevzamejo tretje države; |
| --- | --- |

5.

opozarja na pomen evropskih vrednot pri presoji predpisov o odgovornosti platform, ki prevladujejo na trgu. To velja zlasti za tiste platforme, katerih poslovni modeli prihajajo iz tretjih držav. Evropska unija ima lahko na tem področju vodilno vlogo in določi inovativno zakonodajo za podatkovno gospodarstvo, ki jo lahko pozneje prevzamejo tretje države;

| 6. | poziva k spodbudam za zagotavljanje in interoperabilnost podatkov ter razvoj tehnologij za anonimizacijo in raziskav v postopkih javnih naročil in programih financiranja držav članic; |
| --- | --- |

6.

poziva k spodbudam za zagotavljanje in interoperabilnost podatkov ter razvoj tehnologij za anonimizacijo in raziskav v postopkih javnih naročil in programih financiranja držav članic;

| 7. | poziva socialne partnerje, naj bodo bolj vključeni v pripravo priporočil za uporabo podatkov za povečanje produktivnosti na delovnem mestu ter s tem zagotovijo pravice delavcev in zadostna znanja in spretnosti; |
| --- | --- |

7.

poziva socialne partnerje, naj bodo bolj vključeni v pripravo priporočil za uporabo podatkov za povečanje produktivnosti na delovnem mestu ter s tem zagotovijo pravice delavcev in zadostna znanja in spretnosti;

| 8. | je seznanjen s predlogom Komisije v aktu o podatkih za ustanovitev Evropskega odbora za podatkovne inovacije, ki bi oblikoval priporočila za souporabo podatkov in za odločitve o standardizaciji, ter predlaga, da se v poglavju IX tega akta predvidi ustrezna struktura. V skladu s priporočili več delavnic o izmenjavi med podjetji in javnimi organi bi lahko pristojni nacionalni organi določili skupne cilje, se dogovorili o vrsti zagotovljenih podatkov in razvili skupni pristop ali kodeks ravnanja; |
| --- | --- |

8.

je seznanjen s predlogom Komisije v aktu o podatkih za ustanovitev Evropskega odbora za podatkovne inovacije, ki bi oblikoval priporočila za souporabo podatkov in za odločitve o standardizaciji, ter predlaga, da se v poglavju IX tega akta predvidi ustrezna struktura. V skladu s priporočili več delavnic o izmenjavi med podjetji in javnimi organi bi lahko pristojni nacionalni organi določili skupne cilje, se dogovorili o vrsti zagotovljenih podatkov in razvili skupni pristop ali kodeks ravnanja;

Razvoj podatkovnega gospodarstva na lokalni ravni

Razvoj podatkovnega gospodarstva na lokalni ravni

| 9. | pozdravlja nove zavezujoče zahteve glede prenosa podatkov, s katerimi se okrepijo zlasti pravice MSP, ki so hrbtenica gospodarstva EU, saj se s tem zmanjšuje odvisnost od velikih imetnikov podatkov in preprečuje monopolizacija velikih multinacionalnih družb; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja nove zavezujoče zahteve glede prenosa podatkov, s katerimi se okrepijo zlasti pravice MSP, ki so hrbtenica gospodarstva EU, saj se s tem zmanjšuje odvisnost od velikih imetnikov podatkov in preprečuje monopolizacija velikih multinacionalnih družb;

| 10. | pozdravlja predlog Komisije za uvedbo preskusa nepoštenosti, s katerim bi mikropodjetja ter mala in srednja podjetja zaščitili pred enostranskimi obveznostmi, ki jih uvajajo velika podjetja, ter zavezo Komisije, da bo določila nezavezujoče pogodbene pogoje za dostop do podatkov in njihovo uporabo, da bi okrepila pogajalski položaj malih in srednjih podjetij v razmerju do tretjih oseb brez visokih dodatnih stroškov; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja predlog Komisije za uvedbo preskusa nepoštenosti, s katerim bi mikropodjetja ter mala in srednja podjetja zaščitili pred enostranskimi obveznostmi, ki jih uvajajo velika podjetja, ter zavezo Komisije, da bo določila nezavezujoče pogodbene pogoje za dostop do podatkov in njihovo uporabo, da bi okrepila pogajalski položaj malih in srednjih podjetij v razmerju do tretjih oseb brez visokih dodatnih stroškov;

| 11. | poziva k pojasnitvi dostopa do podatkov, zlasti v zvezi z vrednostnimi verigami in podatkovnimi ekosistemi, v katerih so bili manjši akterji vključeni v oblikovanje podatkovnih nizov, vendar nimajo dostopa do podatkov, ki so jih ustvarili; |
| --- | --- |

11.

poziva k pojasnitvi dostopa do podatkov, zlasti v zvezi z vrednostnimi verigami in podatkovnimi ekosistemi, v katerih so bili manjši akterji vključeni v oblikovanje podatkovnih nizov, vendar nimajo dostopa do podatkov, ki so jih ustvarili;

Zagotavljanje podatkov javnemu sektorju

Zagotavljanje podatkov javnemu sektorju

| 12. | poudarja, da je souporaba podatkov v javnem interesu, da bi se odzvali na izredne razmere, raziskali in preprečili razvoj dogodkov, ki bi lahko povzročili izredne razmere, in povečali odpornost na prihodnje krize. Podatki so ključni tudi za razumevanje degradacije okolja in podnebnih sprememb ter za sprejetje ciljno usmerjenih ukrepov za boj proti tem pojavom. S pomočjo podatkov se lahko oblikujejo tudi ukrepi za izboljšanje boja proti kriminalu in terorizmu; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je souporaba podatkov v javnem interesu, da bi se odzvali na izredne razmere, raziskali in preprečili razvoj dogodkov, ki bi lahko povzročili izredne razmere, in povečali odpornost na prihodnje krize. Podatki so ključni tudi za razumevanje degradacije okolja in podnebnih sprememb ter za sprejetje ciljno usmerjenih ukrepov za boj proti tem pojavom. S pomočjo podatkov se lahko oblikujejo tudi ukrepi za izboljšanje boja proti kriminalu in terorizmu;

| 13. | meni, da je pomembna možnost, predvidena v predlogu, da se lahko za podjetja uvede obveznost dajanja podatkov na voljo javnim organom na podlagi zahtevkov po informacijah v primeru splošne nevarnosti, izjemne potrebe ali pomoči pri okrevanju po teh situacijah. V prihodnosti bi lahko strojno tvorjeni podatki postajali vse pomembnejši dejavnik, ki bi ga lokalne in regionalne oblasti v primeru motenj morale upoštevati v svojih načrtih ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih. Akt o podatkih ne ureja neposredno, kako se lahko lokalne in regionalne oblasti seznanijo s tem, kateri podatki so na voljo na trgu in po kakšni ceni; |
| --- | --- |

13.

meni, da je pomembna možnost, predvidena v predlogu, da se lahko za podjetja uvede obveznost dajanja podatkov na voljo javnim organom na podlagi zahtevkov po informacijah v primeru splošne nevarnosti, izjemne potrebe ali pomoči pri okrevanju po teh situacijah. V prihodnosti bi lahko strojno tvorjeni podatki postajali vse pomembnejši dejavnik, ki bi ga lokalne in regionalne oblasti v primeru motenj morale upoštevati v svojih načrtih ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih. Akt o podatkih ne ureja neposredno, kako se lahko lokalne in regionalne oblasti seznanijo s tem, kateri podatki so na voljo na trgu in po kakšni ceni;

| 14. | meni, da je pomembno pojasniti minimalne zahteve za zahtevke za podatke v skladu s členom 17 in natančneje urediti uničenje podatkov v skladu s členom 19. O postopkih in specifikacijah za to se je treba v Evropski uniji dogovoriti skupaj; |
| --- | --- |

14.

meni, da je pomembno pojasniti minimalne zahteve za zahtevke za podatke v skladu s členom 17 in natančneje urediti uničenje podatkov v skladu s členom 19. O postopkih in specifikacijah za to se je treba v Evropski uniji dogovoriti skupaj;

| 15. | meni, da morajo biti podatki, ki se dajo na voljo zaradi splošne nevarnosti, berljivi za organe javnega sektorja in institucije, agencije ali druge organe EU z običajnimi orodji, ne da bi bile potrebne dodatne naložbe; |
| --- | --- |

15.

meni, da morajo biti podatki, ki se dajo na voljo zaradi splošne nevarnosti, berljivi za organe javnega sektorja in institucije, agencije ali druge organe EU z običajnimi orodji, ne da bi bile potrebne dodatne naložbe;

| 16. | poudarja, da lahko v skladu s poglavjem V akta o podatkih akterji javnega sektorja v nekaterih primerih uporabljajo podatke, ki so v lasti podjetij; vendar bi bilo treba v zvezi z drugimi poglavji uredbe pojasniti, ali lahko imajo lokalni in regionalni akterji vlogo tudi drugje, na primer kot uporabniki podatkov, imetniki podatkov ali prejemniki podatkov. S tega vidika bi bilo treba ponovno preučiti opredelitve pojmov iz akta o podatkih; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da lahko v skladu s poglavjem V akta o podatkih akterji javnega sektorja v nekaterih primerih uporabljajo podatke, ki so v lasti podjetij; vendar bi bilo treba v zvezi z drugimi poglavji uredbe pojasniti, ali lahko imajo lokalni in regionalni akterji vlogo tudi drugje, na primer kot uporabniki podatkov, imetniki podatkov ali prejemniki podatkov. S tega vidika bi bilo treba ponovno preučiti opredelitve pojmov iz akta o podatkih;

| 17. | ugotavlja, da se storitve v oblaku v javnih organih, vključno z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, uporabljajo v različnem obsegu. Odbor poziva Komisijo, naj ustvari jasen okvir in najboljše možne pogoje za spodbujanje uporabe storitev v oblaku. Posebno pozornost je treba nameniti izboljšanju energijske učinkovitosti računalništva v oblaku v skladu s konceptom zelenega kodiranja. Stroški IKT na lokalni in regionalni ravni bi se lahko znatno zmanjšali, če bi se obstoječe rešitve uporabljale v večjem obsegu in če bi se združilo strokovno znanje zasebnih in javnih institucij; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da se storitve v oblaku v javnih organih, vključno z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, uporabljajo v različnem obsegu. Odbor poziva Komisijo, naj ustvari jasen okvir in najboljše možne pogoje za spodbujanje uporabe storitev v oblaku. Posebno pozornost je treba nameniti izboljšanju energijske učinkovitosti računalništva v oblaku v skladu s konceptom zelenega kodiranja. Stroški IKT na lokalni in regionalni ravni bi se lahko znatno zmanjšali, če bi se obstoječe rešitve uporabljale v večjem obsegu in če bi se združilo strokovno znanje zasebnih in javnih institucij;

| 18. | poziva k zapolnitvi obstoječih vrzeli v interoperabilnosti podatkov na področju vseh štirih vidikov (pravna, organizacijska, semantična in tehnična interoperabilnost) v zvezi z uporabo storitev v oblaku in čezmejnim sodelovanjem med zasebnimi upravljavci in javnimi organi; |
| --- | --- |

18.

poziva k zapolnitvi obstoječih vrzeli v interoperabilnosti podatkov na področju vseh štirih vidikov (pravna, organizacijska, semantična in tehnična interoperabilnost) v zvezi z uporabo storitev v oblaku in čezmejnim sodelovanjem med zasebnimi upravljavci in javnimi organi;

| 19. | poudarja, da bi bilo treba vsebino podatkov standardizirati do ravni metapodatkov, saj manj kot je možnosti za razlago, bolj so podatki združljivi, s čimer se prihranijo dodatni stroški, npr. za pretvorbo podatkov; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da bi bilo treba vsebino podatkov standardizirati do ravni metapodatkov, saj manj kot je možnosti za razlago, bolj so podatki združljivi, s čimer se prihranijo dodatni stroški, npr. za pretvorbo podatkov;

| 20. | poudarja, da je doseganje interoperabilnosti podatkov zahtevna dolgoročna naloga. Uporaba znanja in izkušenj na področju interoperabilnosti podatkov ter s tem povezane sistemske spremembe zahtevajo veliko virov; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je doseganje interoperabilnosti podatkov zahtevna dolgoročna naloga. Uporaba znanja in izkušenj na področju interoperabilnosti podatkov ter s tem povezane sistemske spremembe zahtevajo veliko virov;

| 21. | poudarja, da sta interoperabilnost in kakovost podatkov odločilnega pomena, zato pozdravlja razvoj ustreznih organizacijskih pristopov in struktur; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da sta interoperabilnost in kakovost podatkov odločilnega pomena, zato pozdravlja razvoj ustreznih organizacijskih pristopov in struktur;

| 22. | ugotavlja, da majhne skupnosti, podeželska območja ter MSP pogosto nimajo strokovnega znanja, kadrov in finančnih sredstev za uporabo, izmenjavo in souporabo podatkov. Države članice in Evropska unija morajo zagotoviti pomoč z nezavezujočimi vzorčnimi pogodbenimi pogoji ter tehnično in finančno pomočjo pri usposabljanju strokovnjakov za souporabo podatkov, na primer prek evropskih centrov za digitalne inovacije v okviru programa za digitalno Evropo. Sodelovanje z lokalnimi podjetniki in zagonskimi podjetji ter univerzami v regiji je ključnega pomena za izmenjavo primerov dobre prakse, oblikovanje trajnostnih temeljev znanj in spretnosti ter izboljšanje podatkovne pismenosti; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da majhne skupnosti, podeželska območja ter MSP pogosto nimajo strokovnega znanja, kadrov in finančnih sredstev za uporabo, izmenjavo in souporabo podatkov. Države članice in Evropska unija morajo zagotoviti pomoč z nezavezujočimi vzorčnimi pogodbenimi pogoji ter tehnično in finančno pomočjo pri usposabljanju strokovnjakov za souporabo podatkov, na primer prek evropskih centrov za digitalne inovacije v okviru programa za digitalno Evropo. Sodelovanje z lokalnimi podjetniki in zagonskimi podjetji ter univerzami v regiji je ključnega pomena za izmenjavo primerov dobre prakse, oblikovanje trajnostnih temeljev znanj in spretnosti ter izboljšanje podatkovne pismenosti;

Sorazmernost in subsidiarnost

Sorazmernost in subsidiarnost

| 23. | meni, da je predlog uredbe v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti. Dodana vrednost ukrepov Evropske unije na tem področju je nedvoumna glede na čezmejno naravo uporabe podatkov in potrebo po premagovanju obstoječih ovir, ki podjetjem, potrošnikom in javnemu sektorju preprečujejo obsežnejše izkoriščanje morebitne vrednosti podatkov. |
| --- | --- |

23.

meni, da je predlog uredbe v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti. Dodana vrednost ukrepov Evropske unije na tem področju je nedvoumna glede na čezmejno naravo uporabe podatkov in potrebo po premagovanju obstoječih ovir, ki podjetjem, potrošnikom in javnemu sektorju preprečujejo obsežnejše izkoriščanje morebitne vrednosti podatkov.

V Bruslju, 30. junija 2022

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(*1)  
  Uredba Komisije (EU) št. 360/2012 z dne 25. aprila 2012 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis za podjetja, ki opravljajo storitve splošnega gospodarskega pomena.

*1

Uredba Komisije (EU) št. 360/2012 z dne 25. aprila 2012 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis za podjetja, ki opravljajo storitve splošnega gospodarskega pomena.

(1)  CDR 5356/2020.

1

---