# Eiropas Savienības C 375/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 375 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 30. septembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 375

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 30. septembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Reģionu komiteja |
| | RK 150. plenārsesija, 29.6.2022.–30.6.2022. |
| 2022/C 375/01 | Rezolūcija par Eiropas Reģionu komitejas priekšlikumiem attiecībā uz Eiropas Komisijas 2023. gada darba programmu | 1 |
| 2022/C 375/02 | Eiropas Reģionu komitejas rezolūcija Konferences par Eiropas nākotni galīgie rezultāti un turpmākie pasākumi | 9 |
| | ATZINUMI |
| | Reģionu komiteja |
| | RK 150. plenārsesija, 29.6.2022.–30.6.2022. |
| 2022/C 375/03 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Jaunā ES stratēģija Arktikai | 15 |
| 2022/C 375/04 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Stratēģija antisemītisma apkarošanai un ebreju dzīvesvides atbalstam (2021.–2030. gads) | 21 |
| 2022/C 375/05 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums 2021. gada paplašināšanās dokumentu kopums | 26 |
| 2022/C 375/06 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Zaļā pārkārtošanās – Kāds ir līdzsvars starp sociālo pieņemamību un vides prasībām no pilsētu un reģionu viedokļa, lai veidotu noturīgas kopienas? | 34 |
| 2022/C 375/07 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Zaļā budžeta plānošana vietējā un reģionālajā līmenī | 41 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Reģionu komiteja

RK 150. plenārsesija, 29.6.2022.–30.6.2022.

2022/C 375/01

Rezolūcija par Eiropas Reģionu komitejas priekšlikumiem attiecībā uz Eiropas Komisijas 2023. gada darba programmu

1

2022/C 375/02

Eiropas Reģionu komitejas rezolūcija Konferences par Eiropas nākotni galīgie rezultāti un turpmākie pasākumi

9

ATZINUMI

Reģionu komiteja

RK 150. plenārsesija, 29.6.2022.–30.6.2022.

2022/C 375/03

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Jaunā ES stratēģija Arktikai

15

2022/C 375/04

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Stratēģija antisemītisma apkarošanai un ebreju dzīvesvides atbalstam (2021.–2030. gads)

21

2022/C 375/05

Eiropas Reģionu komitejas atzinums 2021. gada paplašināšanās dokumentu kopums

26

2022/C 375/06

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Zaļā pārkārtošanās – Kāds ir līdzsvars starp sociālo pieņemamību un vides prasībām no pilsētu un reģionu viedokļa, lai veidotu noturīgas kopienas?

34

2022/C 375/07

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Zaļā budžeta plānošana vietējā un reģionālajā līmenī

41

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Reģionu komiteja |
| | RK 150. plenārsesija, 29.6.2022.–30.6.2022. |
| 2022/C 375/08 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Darba nosacījumu uzlabošana platformu darbā | 45 |
| 2022/C 375/09 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ēku energosniegumu | 64 |
| 2022/C 375/10 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Eiropas Datu akts | 112 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Reģionu komiteja

RK 150. plenārsesija, 29.6.2022.–30.6.2022.

2022/C 375/08

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Darba nosacījumu uzlabošana platformu darbā

45

2022/C 375/09

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ēku energosniegumu

64

2022/C 375/10

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Eiropas Datu akts

112

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Reģionu komiteja

RK 150. plenārsesija, 29.6.2022.–30.6.2022.

| 30.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 375/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 375/1

---

Rezolūcija par Eiropas Reģionu komitejas priekšlikumiem attiecībā uz Eiropas Komisijas 2023. gada darba programmu

(2022/C 375/01)

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā:

| — | 2012. gada februāra Protokolu par sadarbību ar Eiropas Komisiju, |
| --- | --- |

—

2012. gada februāra Protokolu par sadarbību ar Eiropas Komisiju,

| — | RK rezolūciju “Eiropas Reģionu komitejas prioritātes 2020.–2025. gadam” (1), |
| --- | --- |

—

RK rezolūciju “Eiropas Reģionu komitejas prioritātes 2020.–2025. gadam” (1),

| — | konferences par Eiropas nākotni galīgo ziņojumu, |
| --- | --- |

—

konferences par Eiropas nākotni galīgo ziņojumu,

| — | reģionālo parlamentu ar likumdošanas pilnvarām ieguldījumus, kas saņemti saskaņā ar RK un Reģionālo likumdošanas asambleju konferences (CALRE) sadarbības nolīgumu, |
| --- | --- |

—

reģionālo parlamentu ar likumdošanas pilnvarām ieguldījumus, kas saņemti saskaņā ar RK un Reģionālo likumdošanas asambleju konferences (CALRE) sadarbības nolīgumu,

| — | tās rezolūciju par konferences par Eiropas nākotni galarezultātiem, |
| --- | --- |

—

tās rezolūciju par konferences par Eiropas nākotni galarezultātiem,

mudina Eiropas Komisiju 2023. gada darba programmā paredzēt šādus pasākumus:

Eiropas nākotne

| 1. | atzinīgi vērtē konferences par Eiropas nākotni plenārsēdē pieņemtos ieteikumus virzībai uz demokrātiskāku, ilgtspējīgāku un taisnīgāku Eiropas Savienību. RK ir apņēmusies sniegt ieguldījumu galīgā ziņojuma īstenošanā, tostarp institucionālajās reformās, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu ciešu saikni starp iedzīvotājiem un viņu ievēlētajiem pārstāvjiem visos līmeņos. RK īpašā rezolūcijā ir izklāstījusi priekšlikumus par iespējamiem Līgumu grozījumiem un iestāžu nolīgumu atjaunināšanu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Eiropas Komisijas darba programmā iekļaut konkrētas iniciatīvas šo priekšlikumu īstenošanai, it īpaši, lai izstrādātu vietējiem apstākļiem pielāgotas iesaistes metodes un nodrošinātu, ka tās kļūst par pastāvīgu iezīmi ES lēmumu pieņemšanā, ievērojot reģionālo pārvaldes iestāžu likumdošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tāpēc atzinīgi vērtē konferences par Eiropas nākotni priekšlikumu, kura mērķis ir izveidot ES lietu padomnieku sistēmu, ko ierosinājusi RK, lai vēl vairāk samazinātu plaisu starp ES iestādēm un iedzīvotājiem. RK ir apņēmusies īstenot šo priekšlikumu sadarbībā ar Komisiju, iesaistot savu Eiropas tīklu, kas apvieno reģionālo un vietējo pašvaldību ES lietu padomniekus, un īstenojot projektu “Eiropas veidošana kopā ar vietējo pašvaldību ES lietu padomniekiem”. RK arī iesaka ES likumdošanas procesos pēc iespējas plašāk iesaistīt jaunāka gadagājuma vietējos politiķus un pārvaldes darbiniekus, arī popularizējot savu programmu “Vēlēti jaunāka gadagājuma politiķi”; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina uzlabot jauniešu iesaisti demokrātiskajos procesos un izstrādāt strukturētus jaunatnes (piemēram, jaunatnes padomju) iesaistes veidus; uzskata, ka pilsoniskā izglītība ir būtisks priekšnosacījums, lai stiprinātu iedzīvotāju prasmes rīkoties, jo tās viņiem dod iespēju lietpratīgi un aktīvi piedalīties demokrātiskajā dzīvē. Komiteja aicina Eiropas Komisijas darba programmā ierosināt iniciatīvas, lai sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām izstrādātu Eiropas mācību programmu, kas kalpotu pilsoniskai izglītībai, kā arī Eiropas demokrātisko vērtību, kritiskas domāšanas, digitālo prasmju un plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes veicināšanai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mudina Eiropas Komisiju virzīt ātru procedūru, kuras mērķis ir panākt apmierinošu un pastāvīgu risinājumu humanitārās krīzes problēmai Vidusjūras reģionā, pirmām kārtām koncentrējoties uz migrantu dzīvības aizsardzību, bet arī uz cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas nodrošināšanu. RK un vietējās un reģionālās pašvaldības piedāvā visciešāko sadarbību; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju sistemātiski izmantot subsidiaritātes novērtējuma tabulu, kad tā nāk klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem politikas jomās, kurās kompetence tiek dalīta vai kurās tai ir uzticētas koordinēšanas pilnvaras; |
| --- | --- |

6.

Ukraina

| 7. | atkārtoti aicina Eiropas Komisiju izveidot ES un Ukrainas vietējo mehānismu bēgļu atbalstam, nevis kā jaunu fondu, bet gan kā operatīvu un papildinošu instrumentu, lai samazinātu birokrātiju un paātrinātu vietējo vadītāju piekļuvi pašlaik pieejamiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka dalībvalstis var izmantot finansējumu, ko piedāvā kohēzijas rīcība bēgļu atbalstam Eiropā (CARE), lai izstrādātu pielāgotus risinājumus migrantu izcelsmes personu ilgtermiņa integrācijai, veicot ieguldījumus mājokļos, izglītībā, nodarbinātībā, veselības aprūpē, sociālajā iekļaušanā un aprūpē vai citos sociālajos pakalpojumos. Ārkārtas atbalsts bēgļiem būtu jāsniedz neatkarīgi no viņu izcelsmes valsts; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu pārskatīt tādu instrumentu kā kohēzijas rīcība bēgļu atbalstam Eiropā (CARE), apsvērt īstermiņa un vidēja termiņa risinājumus vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai apmierinātu pašreizējās finansiālās vajadzības saistībā ar Ukrainas krīzi; aicina enerģiski rīkoties, lai novērstu un apkarotu cilvēku tirdzniecību, un veikt aizsardzības pasākumus, lai nodrošinātu bēgļiem piekļuvi medicīniskajai un psiholoģiskajai aprūpei un iespējas izmantot ar seksuālo un reproduktīvo veselību saistītās tiesības; atbalsta Ukrainas bēgļu bērniem paredzētu Bērnu aizsardzības paketi un aicina veikt īpašus pasākumus, kuru mērķis ir aizsargāt bēgļus, kam šāda aizsardzība ir vajadzīga; |
| --- | --- |

9.

| 10. | saistībā ar piemēroto principu “viens pieņemts – viens atcelts”, kas pieļauj tikai tik liela jauna likumdošanas “sloga” radīšanu, cik liels ir likvidētais iepriekšējais “slogs”, atkārtoti uzsver, ka demokrātiskā sabiedrībā galvenais visu tiesību aktu pamatojums ir vēlme maksimāli palielināt neto ieguvumu sabiedrībai kopumā un ka ir jāsaglabā ES likumdošanas mērķi un augsti ekonomiskie, sociālie un vides mērķi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē Pagaidu aizsardzības direktīvas aktivizēšanu un uzsver, ka brīvas pārvietošanās tiesību un bēgļu autonomijas atzīšanai ir pozitīva ietekme, jo tā mazina spiedienu uz valstu patvēruma sistēmām un uzņemšanas spējām pierobežas reģionos. RK tomēr aicina Komisiju pārskatīt ierosinātās Regulas, ar ko risina instrumentalizācijas situācijas migrācijas un patvēruma jomā, piemērotību un instrumentalizācijas definīciju pārskatītā Šengenas Robežu kodeksa projektā, jo tās attiektos arī uz tiem Ukrainas bēgļiem, kurus Krievijas režīms apgādājis ar ieročiem, un tādēļ pastāv iespējamība nonākt tiešā pretrunā ar Pagaidu aizsardzības direktīvu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | visnotaļ atbalsta ieceri izstrādāt ES plānu Ukrainas atveseļošanai, lai atdzīvinātu Ukrainas ekonomiku, atjaunotu iznīcināto valsts infrastruktūru un atbalstītu tās centienus veikt demokrātiskās reformas tās iestādēs un sabiedriskajos dienestos. Šajā saistībā RK izveidos aliansi “Pilsētas un reģioni Ukrainas atjaunošanai”, kas vienos Eiropas un Ukrainas vietējās un reģionālās pašvaldības, lai piešķirtu pašpārvaldei būtisku lomu atjaunošanas stratēģiskajā plānošanā, turpinātu decentralizāciju un daudzlīmeņu pārvaldības iedibināšanu Ukrainā un panāktu labu vietējo un reģionālo pārvaldību. Komiteja arī atbalsta Ukrainas un ES vietējo un reģionālo pašvaldību aicinājumu pastiprināt vai izveidot partnerības un pilsētu un reģionu sadraudzību, kas būtu atjaunošanas procesa neatņemama sastāvdaļa. RK atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir mazināt ilgtermiņa sociālās un ekonomiskās sekas, ko Krievijas karš Ukrainā rada ES reģioniem un pilsētām; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda, ka dalībvalstu makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru ietvaros veiktajiem korektīvajiem pasākumiem ir lielāka ietekme uz dažiem reģioniem, piemēram, tiem, kas minēti LESD 349. pantā un kas ir ekonomiski un sociāli ļoti jutīgi pret ārējiem satricinājumiem un sašaurinošu ekonomikas politiku; |
| --- | --- |

13.

Atveseļošana un kohēzija

| 14. | uzskata: ja pašreizējos apstākļos, ko iezīmē enerģētikas krīze, ģeopolitiskā nestabilitāte un atgūšanās no Covid-19 pandēmijas, Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) izņēmuma klauzula tiktu deaktivizēta, tai varētu būt ievērojama ietekme uz ekonomiku, sociālo jomu un vidi. Tādēļ RK aicina saglabāt vispārējo izņēmuma klauzulu līdz pārskatītas ekonomikas pārvaldības sistēmas ieviešanai. RK atbalsta arī konferences par Eiropas nākotni aicinājumu reformēt Eiropas pusgadu, lai palielinātu tā demokrātisko leģitimitāti un iesaistītu vietējās un reģionālās pašvaldības, izmantojot “Rīcības kodeksu”, kas līdzinās Rīcības kodeksam attiecībā uz partnerību struktūrfondu jomā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | līdz ar nacionālo atveseļošanas un noturības plānu īstenošanas uzsākšanu aicina Komisiju nodrošināt, ka vietējās un reģionālās pašvaldības tiek pilnībā iesaistītas ar tiem saistīto lēmumu pieņemšanā, plānošanā un to īstenošanā, lai mazinātu riskus, kas izriet no koordinācijas trūkuma ar citiem finansējuma avotiem, tostarp kohēzijas fondiem, un lai stiprinātu saskaņotību un sinerģiju ar vietējām attīstības stratēģijām – šiem abiem faktoriem ir būtiska nozīme Atveseļošanas un noturības mehānisma (ANM) mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka Eiropas kohēzijas politikas potenciālam ir izšķiroša nozīme saimnieciskās darbības teritoriālās nelīdzsvarotības mazināšanā (it īpaši tas attiecas uz darbībām ar augstāku pievienoto vērtību), kā arī taisnīgākā Eiropas ienākumu sadalē pa reģioniem, ko iekšējais tirgus un globalizācija vien nenodrošina. Tāpēc šai politikai arī turpmāk jābūt vienai no pārdomu pamatidejām; |
| --- | --- |

16.

| 17. | visnotaļ atbalsta 8. ziņojumā par kohēziju ierosināto principu “nekaitēt kohēzijai”, un uzsver, ka kohēzija ir kopēja ES vērtība; ierosina agrīnā posmā sākt dziļu pārdomu procesu par kohēzijas ilgtermiņa uzdevumiem un to, kā, izmantojot kohēzijas politiku un citas ES rīcībpolitikas, var tos risināt; šajā sakarībā atbalsta Komisijas centienus izveidot lauku aspektu iestrādāšanas pieeju, lai ar visiem politikas pasākumiem gan ES un dalībvalstu, gan vietējā un reģionālajā līmenī labāk atbalstītu lauku apvidu kohēziju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina 2023. gadā izvērtēt ilgtermiņa redzējumu par ES lauku apvidiem 2040. gadam, lai izstrādātu konkrētus priekšlikumus, kas papildināti ar resursiem, finanšu instrumentiem un kvantitatīviem mērķiem, un ņemtu vērā Ukrainā notiekošā kara ietekmi uz lauku apvidiem; aicina pieņemt tālredzīgu Eiropas lauku attīstības programmu, kas atbalstītu dažādus lauksaimniecības veidus un vietējo ražošanu, uzlabotu pilsētu un lauku integrāciju, ņemtu vērā situāciju reģionos, kuros ir būtiski un pastāvīgi nelabvēlīgi dabas vai demogrāfiskie apstākļi, stiprinātu noturību pārtikas jomā un veicinātu lauku kopienu un perifēro apvidu ilgtspējīgu atdzīvināšanu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Eiropas Komisiju pastiprināt ES politikām veltītos komunikācijas pasākumus lauku apvidos, kas jūtas attālināti no debašu procesiem un bieži vien nav informēti par līdzdalības iespējām, ko tiem piedāvā iestādes; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Eiropas Komisiju praksē visaptveroši un padziļināti īstenot jauno stratēģiju Savienības tālākajiem reģioniem, kurus ir skārusi un joprojām skar pandēmija un kuri lielākoties ir arī neaizsargāti pret starptautisko krīzi, ko izraisījis karš Ukrainā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | piekrīt Reģionālo likumdošanas asambleju konferencei (CALRE) un Eiropas Parlamentam, ka, ņemot vērā perifēro un salu reģionu, tostarp arhipelāgu un tālāko reģionu, specifiskās demogrāfiskās īpatnības, vajadzības un problēmas, tiem ir vajadzīgs īpašs un mērķtiecīgs ES atbalsts, piemēram, zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā, tostarp pētniecības un ieguldījumu programmas, kurās uzmanība pievērsta minēto reģionu potenciālam atjaunojamo energoresursu, ilgtspējīgas lauksaimniecības un zivsaimniecības, jūras vides un bioloģiskās daudzveidības aizsardzības jomā, kā arī daudzo strukturālo un pastāvīgo trūkumu mazināšanai šajās Eiropas Savienības teritorijās, piemēram, šo reģionu grūtībām samazināt oglekļa pēdu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | piekrīt Eiropas Parlamentam, ka – analoģiski Pilsētu paktam un topošajam Lauku paktam – ar galveno ieinteresēto personu, t. i., valsts iestāžu un reģionālo un vietējo pašvaldību, ekonomikas un sociālās jomas dalībnieku, pilsoniskās sabiedrības, akadēmisko aprindu un nevalstisko organizāciju līdzdalību jāizstrādā Salu pakts un Eiropas rīcības plāns salām, un aicina Komisiju veikt pētījumu par Eiropas Savienības salu teritoriju atšķirīgo situāciju; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Eiropas Komisiju ierosināt tiesību aktus, kas vajadzīgi, lai īstenotu jauno stratēģiju tālākajiem reģioniem “Cilvēki pirmajā vietā, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes nodrošināšana, ES tālāko reģionu potenciāla atraisīšana”, kas atspoguļo Komisijas nelokāmo apņemšanos attiecībā uz šiem reģioniem, izmantojot konkrētai vietai pielāgotas pieejas un pielāgotu atbalstu saskaņā ar Līgumu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka mazpilsētām un ciematiem var būt būtiska nozīme integrētu teritoriālās attīstības procesu plānošanā un īstenošanā, un aicina Eiropas Komisiju popularizēt to lomu integrēto teritoriālo ieguldījumu un sabiedrības virzītas vietējās attīstības iniciatīvās, kā arī citos teritoriālos instrumentos, ar kuriem atbalsta dalībvalstu iniciatīvas; šim mērķim kohēzijas politikā būtu jāizveido konsultatīvs atbalsta tīkls, lai veicinātu šo instrumentu izmantošanu, it īpaši nelielās pilsētu teritorijās, kuras pilda reģionālo centru lomu, un lai garantētu, ka valstu valdības atbalstīs visas integrētas teritoriālās attīstības un sabiedrības virzītas vietējās attīstības iniciatīvas, it īpaši tajos reģionos, kuriem tās ir vajadzīgas visvairāk, piemēram, mazāk attīstītajos reģionos un tajos, kas atpaliek vietējā attīstībā; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzskata, ka daudzās krīzes, ar kurām pašlaik saskaras Eiropas Savienība, pastiprina nepieciešamību turpināt Eiropas zaļā kursa īstenošanu tikpat ātri un 2023. gadā dot tai jaunu likumdošanas stimulu, tāpēc atzinīgi vērtē pirmajā gada ziņojumā par ANM īstenošanu minēto faktu, ka Atveseļošanas un noturības mehānisma līdzekļu izmantošanā zaļajai pārejai ir atvēlēts vairāk līdzekļu nekā noteiktais 37 % minimums; |
| --- | --- |

25.

Zaļā pārkārtošanās un ilgtspēja

| 26. | aicina Eiropas Komisiju sadarboties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām to iniciatīvu īstenošanā, kas izriet no Glāzgovas Klimata pakta un izrietēs no gaidāmās Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 27. sesijas (COP27) secinājumiem, un atbalstīt daudzlīmeņu sadarbību un vietējā līmenī noteiktos devumus; aicina Eiropas Komisiju atzīt vietējo un reģionālo pašvaldību lomu Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanā un vietējā un reģionālajā klimata diplomātijā; aicina apvienot centienus vērienīgā globālā bioloģiskās daudzveidības satvarā laikposmam pēc 2020. gada, lai nodrošinātu, ka līdz 2050. gadam tiek īstenots kopīgais redzējums par “dzīvošanu saskaņā ar dabu”; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pauž bažas par to, ka progress, kas panākts, lai veicinātu pielāgošanos klimata pārmaiņām, ir palēninājies salīdzinājumā ar vērienīgajiem mērķiem, kuri izvirzīti jaunajā ES stratēģijā par pielāgošanos klimata pārmaiņām, un salīdzinājumā ar vērienīgākajiem globālajiem mērķiem, par ko liecina UNFCCC aicinājums izvirzīt globālu mērķi attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina Komisiju sistemātiski integrēt ES tiesiskajā regulējumā enerģijas pietiekamības principu, veicinot sistemātisku rīcību, lai taupītu enerģiju, kā arī atbalstītu un paātrinātu pāreju uz tīru, atjaunīgu, cenas ziņā pieejamu un drošu enerģiju, un aicina Komisiju un likumdevējus izstrādāt stabilu tiesisko regulējumu, lai novērtētu un mazinātu enerģētisko un mobilitātes nabadzību; aicina iekļaut Reģionu komiteju Enerģētiskās nabadzības un mazaizsargāto patērētāju koordinācijas grupā; uzsver, ka atjaunīgās enerģijas kopienas ir svarīgs instruments, kas veicina atjaunīgās enerģijas plašu izmantošanu un palīdz izveidot decentralizētu un drošu enerģētikas sistēmu; aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties ar reģionālajām iestādēm, lai novērstu šķēršļus šo kopienu attīstībai un izstrādātu turpmākus stimulus, kā arī atbalstīt šādā procesā nepieciešamos ieguldījumus. Šajā saistībā norāda, ka nedrīkst aizmirst reģionus, kuros enerģētikas pārkārtošana būs dārgāka to enerģētiskās izolētības dēļ, piemēram, salas un tālākos reģionus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina Komisiju izstrādāt pastāvīgu zaļā kursa tiesisko regulējumu, kas labāk integrētu ilgtspējīgas attīstības mērķus un strukturāli iesaistītu vietējās un reģionālās pašvaldības centienos rūpīgi pārskatīt Regulu par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Komisiju arī turpmāk atbalstīt Eiropas Pilsētas mēru pakta darbu, kā arī tādas iniciatīvas kā ES misija klimatneitrālām un viedām pilsētām, kas ir svarīgs instruments Eiropas zaļā kursa īstenošanai pilsētās un reģionos visā Eiropas Savienībā un palīdz vietējām un reģionālajām pašvaldībām sasniegt pielāgošanās mērķus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādāt finansēšanas un atbalsta sistēmu, lai veicinātu vietējo un reģionālo publisko ēku renovācijas mērķu sasniegšanu un tādējādi nodrošinātu šo Energoefektivitātes direktīvā paredzēto standartu īstenojamību; šajā saistībā atgādina, ka ir svarīgi nodrošināt vietējām un reģionālajām pašvaldībām tiešu finansējumu energoefektivitātes pasākumiem, kā arī papildu norādījumus un atbalstu, it īpaši vēsturisku ēku renovācijai; |
| --- | --- |

31.

| 32. | apņemas turpināt sadarbību nulles piesārņojuma jautājumos ieinteresēto personu platformā, lai veicinātu daudzlīmeņu pārvaldības pieeju saistībā ar nulles piesārņojuma rīcības plānu, tostarp monitoringu un – vēlākā posmā – rezultātu pārskata par ES reģionu ekoloģisko sniegumu izveidi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atbalsta ieceri izsludināt Eiropas gadu virzībai uz zaļākām pilsētām un pauž gatavību aktīvi iesaistīties šajā iniciatīvā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atbalsta holistisku, konkrētai vietai pielāgotu un uz teritoriju orientētu pieeju vides politikā un atkārtoti aicina pēc Klimata akta parauga izstrādāt likumu par okeāniem; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina vairāk uzmanības pievērst īsām lauksaimniecības pārtikas vērtību ķēdēm un atzīt ražošanas sistēmu daudzveidību visā Eiropā, tostarp alternatīvas ražošanas sistēmas, kuru mērķis ir veicināt vietējos un reģionālos ražošanas, pārstrādes un tirdzniecības veidus, lai palielinātu vietējo un reģionālo pārtikas autonomiju; aicina sniegt lielāku atbalstu kolektīviem vietējiem projektiem, kuros iesaistīti pārstrādātāji, vietējās pašvaldības, lauku saimniecības, mežu īpašnieki, tirgotāji, kooperatīvi, vietējo produktu ražotāju apvienības un vietējie patērētāji, lai attīstītu vietējo pārtikas piedāvājumu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka, izmantojot īstermiņa un vidēja termiņa ekonomisko atbalstu un strukturālu sociālo politiku, jāizstrādā pasākumi, lai visneaizsargātākajām grupām atvieglotu piekļuvi ilgtspējīgākai un veselīgākai pārtikas sistēmai un tādējādi, tostarp izstrādājot laikposmam pēc 2020. gada paredzētu ES rīcības plānu cīņai pret bērnu aptaukošanos, palīdzētu cīnīties pret aptaukošanos un uztura nepietiekamību; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina izveidot efektīvu daudzlīmeņu pārvaldības sistēmu, kas apvieno Eiropas misijas ar vietējās un reģionālās attīstības stratēģijām, pēc Covid-19 pandēmijas veicamiem atveseļošanas pasākumiem un inovācijas finansējumu no struktūrfondiem, lai veidotu zaļāku, veselīgāku, iekļaujošāku un noturīgāku ES; |
| --- | --- |

37.

| 38. | visnotaļ atbalsta neseno izmēģinājuma darbību “Partnerības reģionālajai inovācijai”, jo tā sniedz iespēju pārdomātas specializācijas koncepciju apvienot ar misiju pieeju zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā; ierosina, ka ES varētu ar Eiropas Pētniecības telpas centru līdzdalību sniegt papildu atbalstu teritoriālo misiju, kā arī vietējo inovācijas ekosistēmu veicināšanai, lai tās varētu aktīvi darboties Eiropas pētniecības telpā un mazināt inovācijas plaisu Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka iniciatīvu Jaunais Eiropas Bauhaus var īstenot tikai ar daudzlīmeņu pārvaldības pieeju un teritoriālu pieeju, kuras pamatā ir savstarpēji savienots reģionālo un vietējo centru tīkls, nevis tikai viena ģeogrāfiski centralizēta struktūra; atkārto savu priekšlikumu par viegli lietojamu vaučeru shēmu, lai sniegtu praktisku atbalstu pilsētām un reģioniem un tie varētu iesaistīties Jaunā Eiropas Bauhaus kopienā; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pauž cerību, ka Komisija turpinās savos politikas veidošanas procesos integrēt dzimumu dimensiju, it īpaši ierosinot metodiku, ar ko novērtēt ES programmu ietekmi uz dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pilnībā piekrīt, ka ir vajadzīga izlēmīga rīcība, lai sasniegtu ES klimata mērķus transporta nozarē. Komiteja uzskata, ka visiem transporta veidiem jākļūst ilgtspējīgākiem un autotransportam ir jāsamazina emisijas, kombinējot ilgtermiņā ilgtspējīgas alternatīvās degvielas un bezemisiju transportlīdzekļus. Ir svarīgi ņemt vērā arī visu aprites ciklu, lai visā ciklā līdz minimumam samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas (no ieguves līdz patēriņam), nevis tikai samazinātu emisijas no izpūtēja. Tā kā nepieciešama būtiska autobūves nozares pārveide visos reģionos un lai nodrošinātu, ka neviens reģions netiek atstāts novārtā, mudina Komisiju pievērst uzmanību ietekmei, ko rada stingrāki CO2 emisiju standarti vieglajiem automobiļiem un furgoniem, un šajā saistībā izmantot Eiropas mehānismu, lai atbalstītu Eiropas autobūves un piegādes nozares reģionu taisnīgu un godīgu pārkārtošanos; |
| --- | --- |

41.

Digitālā pārkārtošanās un rūpniecība

| 42. | visnotaļ mudina izplatīt pētniecības rezultātus un paraugpraksi vietējiem inovācijas dalībniekiem, proti, izmantojot tādas iniciatīvas kā zināšanu apmaiņas platforma un “Zinātne reģionos”, kā arī Eiropas Tehnoloģiju institūta un Eiropas Inovācijas padomes pašreizējās darbības, galvenokārt pievēršoties jaunuzņēmumiem un strauji augošiem uzņēmumiem Eiropas reģionos; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atzinīgi vērtē darbu, ko Komisija veikusi saistībā ar kustību “Apvienojieties, veiciniet, atbalstiet!”, un pauž gatavību turpināt savu eksperta darbu vietējo un reģionālo digitālo rādītāju jomā un atbalstīt Eiropas Komisiju centienos nodrošināt pilsētām un pašvaldībām piemērotus instrumentus digitālās pārveides novērtēšanai; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ņemot vērā RK atzinumu par digitālo kohēziju, aicina Komisiju sadarboties ar RK un teritoriālajām apvienībām šādos jautājumos: 1) kā apzināt un uzraudzīt pieaugošo digitālo plaisu, 2) kā padarīt Savienību digitāli saliedētāku un 3) kā īstenot RK un konferences par Eiropas nākotni ieteikumus par digitālo pārveidi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par Datu aktu un ar nepacietību gaida projektu regulai par Sadarbspējas stratēģijas aktu, kam būtu jāveicina taisnīga un vienlīdzīga datu apmaiņa, it īpaši starp dažādu līmeņu publiskām iestādēm un starp privātām struktūrām, un kas vairo uzticēšanos starp privātiem uzņēmumiem un publiskām iestādēm; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ar nepacietību gaida, kad tiks publicēta jauna likumdošanas iniciatīva par vienotā tirgus ārkārtas instrumenta izveidi, un atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka šā instrumenta mērķis būs Eiropas līmenī stiprināt vienotā tirgus pārvaldību krīzes laikā, lai prognozētu un novērstu traucējumus, un aicina krīžu gatavības un reaģēšanas mehānismos iesaistīt visus attiecīgos dalībniekus, tostarp vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

46.

| 47. | norāda, ka svarīga ir politiski vairāk koordinēta un plašāka rūpniecības stratēģija, kas neizslēgtu tālākos reģionus, kuriem ir raksturīgs rūpnieciskās atrašanās vietas faktoru trūkums un kuru ekonomiskās struktūras ir maz diversificētas, bet kuriem piemīt potenciāls izveidot pakalpojumu uzņēmumus kā papildinājumu rūpniecības uzņēmumiem, kurus ar Eiropas stratēģiju iecerēts pārvietot uz ES teritoriju; |
| --- | --- |

47.

| 48. | tāpēc atkārtoti iesaka Komisijai turpmāko rūpniecības politiku ciešāk saistīt ar pielāgošanu nākotnes vajadzībām un ņemt vērā konkurētspējīgu reģionālo ekosistēmu pieredzi, svarīgu pamattehnoloģiju nozīmi un nepieciešamību panākt līdzsvaru starp konkurētspēju un atvērtu stratēģisko autonomiju; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ierosina, lai Eiropas Komisija uzlabo un stiprina saikni starp kohēzijas politiku un konkurences politikas valsts atbalsta sadaļu, ļaujot no REACT-EU līdzfinansēt darbības, kas īstenotas saskaņā ar Krīzes pagaidu regulējumu valsts atbalsta pasākumiem, ar ko atbalsta ekonomiku pēc Krievijas agresijas pret Ukrainu; |
| --- | --- |

49.

Pārrobežu sadarbība un mobilitāte

| 50. | norāda, ka juridiskie un administratīvie šķēršļi joprojām kavē Eiropas pierobežas reģionu attīstību, un aicina Komisiju ierosināt instrumentu, kas koordinētu dalībvalstu centienus ES direktīvu transponēšanas laikā, lai novērstu jaunu juridisku šķēršļu rašanos pie robežām; turklāt aicina Komisiju atsākt dialogu ar Padomi, lai atkal pievērstos ierosinātajai Eiropas pārrobežu mehānisma (ECBM) regulai, vai ierosināt alternatīvu instrumentu, kas Eiropas pierobežas reģioniem pavērtu iespēju efektīvi rast risinājumus šķēršļiem, ar kuriem tie saskaras; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina Eiropas Komisiju iesniegt priekšlikumu, lai nodrošinātu, ka ES mēroga vai reģionālas krīzes gadījumā tiek saglabāta pāri sauszemes un jūras robežām notiekošā sadarbība, un piešķirt pienācīgu finansējumu projektiem, kas attīsta pārrobežu savienojamību un intermodalitāti. Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentā vienmēr būtu jāiekļauj īpaši aicinājumi izveidot trūkstošos pārrobežu savienojumus, un būtu jāpalielina INTERREG programmu līdzdalība šo trūkstošo transporta savienojumu finansēšanā. Plānojot ilgtermiņa un ilgtspējīgus ieguldījumus ar Eiropas Investīciju bankas (EIB) un valsts attīstību veicinošu banku atbalstu, būtu jānodrošina finansējums arī pārrobežu projektiem; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas uzsākto sabiedrisko apspriešanos par tematu “Intelektuālā darbaspēka emigrācija – ar iedzīvotāju skaita samazināšanos saistīto problēmu mazināšana” un atkārtoti aicina noteikt un īstenot dažāda veida atbildes pasākumus, kas orientēti uz katru intelektuālā darbaspēka emigrācijas tendences apakšelementu – intelektuālā darbaspēka imigrāciju, intelektuālā potenciāla nelietderīgu izmantošanu, intelektuālā darbaspēka apriti un atpakaļmigrāciju, kā arī kvalificēta darbaspēka migrāciju; |
| --- | --- |

52.

| 53. | atzinīgi vērtē Eiropas transporta tīklu (TEN-T) attīstības pamatnostādņu vērienīgo pārskatīšanu, it īpaši pilsētu mezglu labāku integrāciju tālsatiksmes tīklā un Eiropas koridoru pārvaldības uzlabošanu. Tomēr, lai nodrošinātu infrastruktūras izveidi atbilstoši termiņiem, kas noteikti katram tīkla slānim, būs vajadzīgi ievērojami finanšu līdzekļi Eiropas, valstu un reģionu līmenī. Lai nodrošinātu finansējuma nepārtrauktību un pieejamību, RK mudina sākt diskusijas par nākamo Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (EISI 3); |
| --- | --- |

53.

| 54. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par jauno pilsētmobilitātes satvaru, taču vienlaikus aicina lielāku uzsvaru likt uz aktīvas mobilitātes un sabiedriskā transporta veicināšanu. Jānovērš ievērojamā finansējuma nepietiekamība, ar ko saskaras pilsētu un piepilsētu teritoriju vietējās un reģionālās pašvaldības, kā arī jānodrošina transporta iekļautība lauku reģionos, lai sasniegtu ES dekarbonizācijas mērķus; |
| --- | --- |

54.

Sociālā aizsardzība, izglītība un jaunatne

| 55. | atkārtoti norāda, ka jaunieši ir vairāk jāiesaista demokrātiskajos procesos un lēmumos visos pārvaldības līmeņos, un uzsver, ka, iesaistot jauniešus visās attiecīgajās politikas jomās, ES nodrošinātu, ka Eiropas Jaunatnes gads (2022) atstāj paliekošu mantojumu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzsver, ka arī ar ES finansējumu ir jāatvieglo piekļuve sociālajai aizsardzībai, cenas ziņā pieejamiem un ilgtspējīgiem mājokļiem visiem, arī jauniešiem, un jāmazina jauniešu nodarbinātības nestabilitāte, tādā veidā reaģējot uz saasināto situāciju, ar ko pēc Covid-19 pandēmijas saskaras Eiropas jaunieši; |
| --- | --- |

56.

| 57. | mudina Eiropas Komisiju ierosināt ES tiesisko regulējumu neapmaksātas prakses izbeigšanai; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina Eiropas Komisiju izstrādāt Eiropas mājokļu programmu, kas mājokļu sektora problēmām un iespējām pievērstos efektīvi, nodrošinot reālu renovācijas viļņa stratēģijas īstenošanu; tādēļ aicina attiecībā uz ilgtermiņa ieguldījumiem mājokļos paredzēt izņēmuma noteikumus, lai tie saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu netiktu uzskatīti par valsts vai līdzvērtīgiem strukturāliem izdevumiem; |
| --- | --- |

58.

| 59. | aicina Komisiju atjaunināt Padomes 2011. gada ieteikumu par preventīvu politiku, kuras mērķis ir samazināt mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu, kas varētu būt izskaidrojama ar sabiedrības pēdējo gadu problēmām; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uzsver, ka steidzami jāuzlabo digitālā izglītība, kas ir svarīgs stratēģisks mērķis augstas kvalitātes izglītošanai un apmācībai digitālajā laikmetā. Digitālo prasmju apguve dod iespējas mūsu pašreizējiem un nākotnes iedzīvotājiem sekmīgāk pielāgoties pašreizējai ceturtajai industriālajai revolūcijai (digitālajai revolūcijai) un gaidāmajai piektajai revolūcijai saistībā ar konceptu “rūpniecība 5.0”; |
| --- | --- |

60.

| 61. | atkārtoti norāda, ka ir jānodrošina Eiropas sociālo tiesību pīlāra un tā attiecīgo pamatmērķu 2030. gadam pilnīga īstenošana; šajā saistībā mudina Komisiju nodrošināt visaptverošu Eiropas stratēģiju nabadzības mazināšanai, paredzot arī efektīvus uzraudzības un datu vākšanas mehānismus, tostarp vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

61.

| 62. | aicina vietējās un reģionālās pašvaldības iesaistīt centienos izstrādāt un īstenot priekšlikumus par iekļaujošiem darba tirgiem un spēcīgāku sociālo politiku; |
| --- | --- |

62.

Veselība, civilā aizsardzība un tūrisms

| 63. | pilnībā atbalsta Konferences par Eiropas nākotni ieteikumu stiprināt veselības aprūpes sistēmu noturību Eiropā un atgādina, ka to pārvaldība ir decentralizēta divās trešdaļās dalībvalstu un tāpēc reģioni ir nozīmīgi partneri, kas palīdz apspriest un īstenot ikvienu jaunu politikas pasākumu, kura mērķis ir samazināt ES atkarību no ārvalstu medicīnas piegādātājiem, koordinēt pētniecību un finansēšanu, paātrināt stratēģisko krājumu veidošanu, stiprināt ražošanu un novērst veselības aprūpes sistēmu neaizsargātību; šajā saistībā aicina Komisiju apsvērt jaunus tiesību aktus, kas līdzinātos Eiropas mikroshēmu aktam, un kas pavērtu iespēju palielināt ES neatkarību aktīvo vielu, gatavo zāļu un visu veidu medicīnisko pretlīdzekļu jomā; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pauž cerību, ka Komisija nāks klajā ar konkrētiem priekšlikumiem, lai īstenotu RK ieteikumus par to, kā direktīvu par pacientu tiesībām pārrobežu veselības aprūpē varētu padarīt tādu, kas ir vieglāk izmantojama pacientiem, veselības aprūpes speciālistiem, veselības apdrošinātājiem un publiskajām iestādēm; īpaši aicina sniegt vairāk norādījumu un aktīvāku (loģistikas, juridisko un finansiālo) atbalstu tiem pierobežas reģioniem, kuri iesaistīti (vai plāno iesaistīties) pārrobežu sadarbībā veselības aprūpes jomā; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pauž cerību, ka gaidāmajā farmācijas tiesību aktu pārskatīšanā Komisija ierosinās pasākumus, lai nodrošinātu, ka visiem pacientiem ir savlaicīga piekļuve cenas ziņā pieejamām, pirmās nepieciešamības un inovatīvām zālēm neatkarīgi no viņu dzīvesvietas, un lai novērstu zāļu trūkuma pamatcēloņus; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atkārtoti norāda, ka ir vajadzīgs skaidrs plāns par ES civilās aizsardzības mehānisma un tā instrumentu darbību ilgtermiņā un par tā finansējuma palielināšanu, kam jākalpo gan katastrofu novēršanas un sagatavotības, gan kolektīvās ārkārtas reaģēšanas spēju uzlabošanai, it īpaši tāpēc, ka pieaug katastrofu sarežģītība un biežums; pauž gatavību sniegt ieguldījumu Savienības Civilās aizsardzības zināšanu tīkla darbā, dodot iespēju izmantot reģionālās un vietējās zināšanas katastrofu pārvarēšanas jomā; |
| --- | --- |

66.

| 67. | atkārtoti lūdz izstrādāt jaunu Eiropas tūrisma stratēģiju un aicina Komisiju visbeidzot iesniegt Eiropas tūrisma programmu 2030./2050. gadam, lai atbalstītu Eiropas tūrisma galamērķu, it īpaši tālāko reģionu, divējādo (zaļo un digitālo) pārkārtošanos, uzlabojot to konkurētspēju un veicinot gan ekonomikas un tūrisma jomas nodarbinātības atveseļošanu, gan noturīgu darbību atsākšanu un Eiropas Savienības iedzīvotāju tiesību uz drošu un pilnvērtīgu tūrismu izmantošanu; |
| --- | --- |

67.

Ārējā sadarbība

| 68. | pauž cerību, ka Komisija veiks turpmākus pasākumus saistībā ar RK aicinājumu piešķirt Apvienotās Karalistes un ES attiecībām lielāku teritoriālo dziļumu un apsvērs veidus un līdzekļus, kā ar RK starpniecību vietējās un reģionālās pašvaldības strukturāli iesaistīt partnerībā ar Apvienoto Karalisti un tirdzniecības un sadarbības nolīguma institucionālajā satvarā. Reģionu komiteja uzsver, ka – ārpus tirdzniecības un sadarbības nolīguma – vajadzētu izmantot arī vēl neizmantotās iespējas sadarbībai starp ES un Apvienotās Karalistes vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai ES un Apvienotās Karalistes attiecībās gūtu papildu ieguvumus un kopīgi risinātu kopīgus uzdevumus, piemēram, Ziemeļjūras, Lamanša jūras šauruma un Īrijas jūras ilgtspējīga pārvaldība vai ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošana vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

68.

| 69. | aicina Komisiju, izstrādājot tiesību aktus tūrisma jomā, ņemt vērā papildu ierobežojumus, ar ko saskaras tālākie reģioni, jo to ekonomiskā, sociālā un kultūras attīstība ir ļoti atkarīga no tūrisma, un šajā sakarā brīdina, ka ir jānodrošina pienācīgs finansējums, lai šajos reģionos nodrošinātu pieejamību un klimata un digitālo pārkārtošanos; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ierosina UNFCCC procesā un ar to saistītajā ES klimata procesā oficiāli ņemt vērā vietējā un reģionālā līmeņa pasākumus; |
| --- | --- |

70.

| 71. | aicina Komisiju atzīt vietējo un reģionālo pašvaldību un vienādranga sadarbības, piemēram, Nikosijas iniciatīvas, nozīmi miera un labklājības veicināšanā trešās valstīs; |
| --- | --- |

71.

| 72. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas atzinumus par Ukrainas, Gruzijas un Moldovas pieteikumiem dalībai ES un līdz ar to atzinīgi vērtē Eiropadomes lēmumu piešķirt Ukrainai un Moldovai kandidātvalsts statusu un atzīt Gruzijas perspektīvu virzībai uz Eiropu; šajā saistībā aicina Komisiju pārskatīt Austrumu partnerības iniciatīvu un padziļināti analizēt attiecības ar ES Austrumu partnerības valstīm, lielāku uzmanību pievēršot to centieniem integrēties Eiropā; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pauž atbalstu visu Rietumbalkānu valstu uzņemšanai ES ar nosacījumu, ka tās atbilst visiem dalības kritērijiem; uzsver, ka ir svarīgi sūtīt pozitīvus signālus Rietumbalkānu valstīm, lai veicinātu to apņemšanos virzīt – diemžēl ieilgušo – pievienošanās Eiropas Savienībai procesu; |
| --- | --- |

73.

| 74. | uzdod priekšsēdētājam iesniegt šo rezolūciju ES iestādēm un ES Padomes prezidentvalstīm. |
| --- | --- |

74.

Brisele, 2022. gada 29. jūnijā

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COR-2020-01392-00-00-RES-TRA.

1

---

| 30.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 375/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 375/9

---

Eiropas Reģionu komitejas rezolūcija “Konferences par Eiropas nākotni galīgie rezultāti un turpmākie pasākumi”

(2022/C 375/02)

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā:

| — | savas 2020. gada 12. februāra (1) un 2021. gada 7. maija (2) rezolūcijas par konferenci par Eiropas nākotni, kā arī 2022. gada 27. janvāra rezolūciju par vietējo un reģionālo pašvaldību devumu konferencē par Eiropas nākotni (3), |
| --- | --- |

—

savas 2020. gada 12. februāra (1) un 2021. gada 7. maija (2) rezolūcijas par konferenci par Eiropas nākotni, kā arī 2022. gada 27. janvāra rezolūciju par vietējo un reģionālo pašvaldību devumu konferencē par Eiropas nākotni (3),

| — | vietējā un reģionālā līmeņa vadītāju 2022. gada 4. marta Marseļas manifestu “Eiropa sākas reģionos, pilsētās un ciematos” (4), |
| --- | --- |

—

vietējā un reģionālā līmeņa vadītāju 2022. gada 4. marta Marseļas manifestu “Eiropa sākas reģionos, pilsētās un ciematos” (4),

| — | 2022. gada 9. maija ziņojumu par konferences par Eiropas nākotni galīgo iznākumu (5), |
| --- | --- |

—

2022. gada 9. maija ziņojumu par konferences par Eiropas nākotni galīgo iznākumu (5),

| — | Eiropas Parlamenta 2022. gada 4. maija rezolūciju par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar konferences par Eiropas nākotni secinājumiem (6), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2022. gada 4. maija rezolūciju par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar konferences par Eiropas nākotni secinājumiem (6),

| — | RK Augsta līmeņa grupas demokrātijas jautājumos ziņojumu (7), |
| --- | --- |

—

RK Augsta līmeņa grupas demokrātijas jautājumos ziņojumu (7),

| — | Eiropas Parlamenta 2022. gada 9. jūnija rezolūciju par aicinājumu sasaukt konventu, lai grozītu Līgumus (8), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2022. gada 9. jūnija rezolūciju par aicinājumu sasaukt konventu, lai grozītu Līgumus (8),

| — | Eiropas Komisijas 2022. gada 17. jūnija paziņojumu “Konference par Eiropas nākotni” (9); |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisijas 2022. gada 17. jūnija paziņojumu “Konference par Eiropas nākotni” (9);

| 1. | pauž gandarījumu par konferences par Eiropas nākotni (CoFoE) secinājumiem, kuri apstiprināti CoFoE plenārsesijā 2022. gada 30. aprīlī un ar kuriem 2022. gada 9. maijā tika iepazīstināta Padomes prezidentvalsts, Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs un Eiropas Komisijas priekšsēdētāja, vienlaikus atzīstot, ka ir grūti panākt efektīvu informētību un patiesu augšupēju pieeju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | stingri atbalsta pilsoņu aicinājumu veidot demokrātiskāku, pārredzamāku, taisnīgāku un ilgtspējīgāku ES un uzskata, ka tam ir vajadzīgi tūlītēji un efektīvi turpmāki pasākumi, ar kuriem CoFoE mērķus un priekšlikumus varētu pārvērst politiskās iniciatīvās un konkrētās darbībās, arī ar aktīvākas starpiestāžu sadarbības palīdzību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka daudzos priekšlikumos, kas iekļauti CoFoE galīgajā ziņojumā, ir atsauce uz reģionu un vietējo pašvaldību aktīvu iesaistīšanu tādu iniciatīvu izstrādē un īstenošanā, kuras var Eiropas Savienību tuvināt iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka vērienīgai ES darbības reformai, kas vajadzīga, lai risinātu nākotnes problēmas un nodrošinātu lielāku pārredzamību un pārskatatbildību ES lēmumu pieņemšanas procesā, pienācīgi pilnvarojot pilsoņus un vietējās un reģionālās iestādes, ir vajadzīga Līguma pārskatīšana; tādēļ atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta aicinājumu sasaukt konventu, aktivizējot Līgumu pārskatīšanas procedūru (LES 48. pants); |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzskata, ka gaidāmajā konventā būtu pilnībā jāiesaista Eiropas Reģionu komitejas locekļi, lai pārstāvētu vairāk nekā vienu miljonu Eiropas reģionāli un vietēji ievēlēto politiķu, un tas būtu jāatspoguļo konventa sastāvā. Turklāt jāņem vērā, ka daži no šiem politiķiem pārstāv reģionus ar likumdošanas pilnvarām; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tomēr pauž nožēlu, ka daudzas idejas, kas izklāstītas daudzvalodu digitālajā platformā, piemēram, idejas par valodu oficiālo statusu vai par atbildi uz valsts līmenim pakārtoto struktūru centieniem, galīgajā ziņojumā nav ņemtas vērā, lai arī tās ir saņēmušas ievērojamu skaitu piekrītošu reakciju; |
| --- | --- |

6.

Eiropas demokrātija

| 7. | (40) (10) atzinīgi vērtē to, ka CoFoE ir atzinusi Eiropas pārstāvības demokrātijas daudzlīmeņu būtību un ierosinājusi reformēt RK, piešķirot tai “pastiprinātu lomu institucionālajā struktūrā, ja tas skar jautājumus ar teritoriālu ietekmi”. RK uzskata, ka šīs reformas rezultātā būtu jāpaplašina to teritoriāli nozīmīgo politikas jomu darbības tvērums, kurās apspriešanās ar to kļūst obligāta; tas nozīmē, ka būtu jāpārskata LESD 43. pants (KLP/zivsaimniecība), 79. pants (migrācija) un 114. pants (vienotā tirgus vispārējā klauzula), kā arī LES 13. pants un LESD 294., 300. un 307. pants; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzskata, ka obligātās apspriešanās jomās Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai un ES Padomei būtu jāsniedz pamatoti iemesli, ja minētie atzinumi netiek ņemti vērā. Reģionu komitejai būtu arī jāsaņem piekļuve koplēmumu trialogam, pamatojoties uz Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu pārskatīšanu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | (39.3) atzinīgi vērtē CoFoE priekšlikumu, ar kuru ierosināts mainīt ES iestāžu nosaukumus, lai precizētu to funkcijas un attiecīgo lomu iedzīvotāju labā ES lēmumu pieņemšanas procesā; šajā nolūkā Komiteja ierosina mainīt savu nosaukumu, lai labāk atspoguļotu savu locekļu politisko un juridisko atbildību, kā arī savu kā Eiropas reģionu un pašvaldību asamblejas lomu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina uzlabot iestāžu savstarpējo sinerģiju, iesaistot Reģionu komiteju Eiropas Komisijas, Eiropas Parlamenta un Eiropas Savienības Padomes darbā (piemēram, komitejās, komisijās un darba grupās), jo RK spēj nodrošināt labas zināšanas un labāku izpratni par to, kā ES darbojas vietējā līmenī; |
| --- | --- |

10.

| 11. | (40, 40.2, 40.4) atzinīgi vērtē atziņu, ka “aktīva subsidiaritāte un daudzlīmeņu pārvaldība ir ES darbības un demokrātiskās pārskatatbildības pamatprincipi un pamatelementi”, prasību “sistemātiski izmantot subsidiaritātes definīciju, par ko kopīgi vienojušās visas ES iestādes”, lai precizētu attiecīgo līmeni, t. i., Eiropas, valsts, reģionālo vai vietējo līmeni, kurā jāpieņem lēmumi, un ierosināto subsidiaritātes brīdinājuma mehānisma paplašināšanu, attiecinot to uz “visiem ES reģionālajiem parlamentiem, kuriem ir likumdošanas pilnvaras”. RK atbalsta aicinājumu nodrošināt, lai turpmāk gan valstu, gan reģionālajiem parlamentiem, kuriem ir likumdošanas pilnvaras, būtu iespēja ierosināt likumdošanas iniciatīvas ES līmenī. Šiem priekšlikumiem būtu jāpalīdz precizēt, ka subsidiaritāte paredzēta nevis tam, lai nepieļautu Eiropas līmeņa rīcību, bet gan tam, lai noteiktu, kuram pārvaldības līmenim jāuzņemas vadošā loma, vai nu ar formālām ekskluzīvām pilnvarām, vai ar formālām dalītām pilnvarām, pārējiem līmeņiem atbalstot politikas mērķus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | turklāt uzskata, ka iepriekšminēto ar subsidiaritāti saistīto priekšlikumu dēļ būtu jāpārskata LES 5. panta 3. punkts, 1. protokols par valstu parlamentu lomu ES un 2. protokols par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu. Šādā pārskatīšanā būtu jāparedz, ka proporcionalitātes princips tiek ņemts vērā tikpat lielā mērā kā subsidiaritātes princips, piešķirot RK noteiktu lomu iepriekš definētajā subsidiaritātes uzraudzības ex ante posmā, kā arī biežāk un labāk piemērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus ES pārvaldības procesiem. Tikmēr Iestāžu nolīgums par labāku likumdošanas procesu ES būtu jāpielāgo, lai jau tagad palielinātu RK lomu pašreizējā institucionālajā struktūrā, palīdzot noteikt, kuram pārvaldības līmenim būtu jāuzņemas vadošā loma, ņemot vērā RK teritoriālās ietekmes novērtējumus, tās darbu lauku aspektu iestrādāšanas jomā un tās nesen pastiprināto labāka regulējuma un aktīvas subsidiaritātes pārvaldības shēmu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | (36) atbalsta CoFoE priekšlikumus, kuru mērķis ir papildināt pārstāvības demokrātiju, palielinot pilsoņu līdzdalību Eiropas demokrātijā visos līmeņos. Lai to īstenotu, Eiropas Savienības līmenī būtu jāinstitucionalizē jauni pilsoņu līdzdalības veidi, rīkojot pilsoņdialogus par noteiktiem tematiem un iesaistot pēc nejaušības principa izvēlētus pilsoņus. RK atkārtoti aicina izveidot pastāvīgu un teritoriālu mehānismu dialogam ar pilsoņiem, ko atbalstītu vietējās un reģionālās pašvaldības un kas nodrošinātu divvirzienu saziņu starp pilsoņiem un ES iestādēm, tādējādi nodrošinot labāku izpratni par ES politikas ietekmi vietējā un reģionālajā līmenī visā Eiropas Savienībā; uzsver, ka jāgarantē, ka šāds mehānisms aptver visu vecuma grupu, sabiedrības slāņu un dažādas izcelsmes iedzīvotājus; uzsver arī to, ka pierobežas reģionos dialogam ir jānotiek ar pārrobežu ievirzi, lai būtu iespējams radīt īstu Eiropas pievienoto vērtību; uzskata: lai racionalizētu pašreizējos pilsoņu līdzdalības mehānismus, ir jāgroza LES 11. pants, kā arī LESD 24. un 227. pants; |
| --- | --- |

13.

| 14. | apņemas turpināt darbu, lai organizētu vietējos dialogus ar pilsoņiem un strukturētas līdzdalības demokrātijas iniciatīvas, ko varētu iekļaut pastāvīgajā mehānismā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | (37) atzinīgi vērtē ideju īstenot aktīvāku komunikāciju par ES rīcībpolitikām un politiku ne tikai Eiropas Parlamenta vēlēšanu ietvaros, bet arī valsts, reģionālā un vietējā līmeņa vēlēšanu kontekstā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | (36.6) atzinīgi vērtē CoFoE priekšlikumu “izveidot vietējo ES lietu padomnieku sistēmu”, lai savstarpēji tuvinātu ES iestādes un iedzīvotājus, un apņemas īstenot šo priekšlikumu sadarbībā ar Eiropas Komisiju, izmantojot savu strauji augošo Eiropas pašvaldību ES lietu padomnieku tīklu (11) un projektu Building Europe with Local Councillors (“Veidojam Eiropu kopā ar vietējām pašvaldībām”) (12); |
| --- | --- |

16.

| 17. | gaida iespējamo Eiropas Komisijas priekšlikumu “palīdzēt veidot valsts, reģionālo un vietējo dalībnieku spējas uzsākt jaunas paaudzes decentralizētus pilsoņdialogus, pamatojoties uz apspriešanās pieejām” (13); |
| --- | --- |

17.

| 18. | (39) atzinīgi vērtē CoFoE priekšlikumu uzlabot ES lēmumu pieņemšanas procesu, lai nodrošinātu ES spēju rīkoties, it īpaši plašāk piemērojot lēmumu pieņemšanu ar kvalificēta vairākuma balsojumu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | (39.2) atbalsta CoFoE priekšlikumu valstu parlamentus ciešāk iesaistīt likumdošanas procedūrā; aicina šajā kontekstā ņemt vērā otrās palātas; |
| --- | --- |

19.

Vērtības un tiesības, tiesiskums, drošība

| 20. | (25.1, 25.3) atzinīgi vērtē aicinājumu nodrošināt, ka ES līgumos un ES Pamattiesību hartā ietvertās vērtības un principi tiek pilnībā ievēroti visās dalībvalstīs un ir neapspriežami, neatgriezeniski un sine qua non nosacījumi attiecībā uz dalību un pievienošanos Eiropas Savienībai. Ņemot vērā, ka vairāk nekā 80 000 vietējo un reģionālo pašvaldību Eiropas Savienībā ir demokrātiskās leģitimitātes pamatlīmenis, RK aicina vietējās un reģionālās pašvaldības pastāvīgi iesaistīties Hartā ietverto vērtību popularizēšanā un ar to saistīto principu ievērošanas uzraudzībā. Tādēļ RK uzskata, ka tās līdzdalība iestāžu savstarpējā dialogā par Hartas un tiesiskuma uzraudzības procesu ir būtiska; |
| --- | --- |

20.

| 21. | (25.4) piekrīt, ka ir efektīvi jāpiemēro un jāizvērtē “Nosacītības regulas” darbības joma, uzskatot, ka tiesiskuma principa pārkāpumu gadījumā ir jāaptur maksājumi vai jāveic finanšu korekcijas. Komiteja atkārtoti pauž pārliecību, ka “šādu pasākumu gadījumā tiem ES finansējuma saņēmējiem, tostarp vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kas nav atbildīgas par tiesiskuma pārkāpumiem, būtu jāturpina saņemt finansiālu atbalstu no attiecīgās dalībvalsts” (14); atzinīgi vērtē arī aicinājumu novērtēt citus tiesiskuma instrumentus un apsvērt nepieciešamos likumīgos kanālus sodīšanai par tiesiskuma principa pārkāpšanu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | (29.2, 29.4, 29.5) atzinīgi vērtē aicinājumu palielināt un atvieglot publiskos ieguldījumus izglītībā, veselībā, bērnu un vecāka gadagājuma cilvēku aprūpē, darba un privātās dzīves līdzsvarošanā un citās svarīgās jomās, lai virzītos uz priekšu Eiropas sociālo tiesību pīlāra un tā rīcības plāna īstenošanā, tādējādi demonstrējot iedzīvotājiem Eiropas Savienības sociālo dimensiju un tās darbu, kuru mērķis ir uzlabot viņu dzīves kvalitāti; uzsver, ka, izmantojot juridiskus rīkus, rīcībpolitikas, ES mēroga kritērijus un citus attiecīgus instrumentus, ir svarīgi nodrošināt Savienību, kurā valda līdztiesība un kurā nav vietas diskriminācijai; |
| --- | --- |

22.

Klimata pārmaiņas, enerģētika un vide

| 23. | (3.1, 2.3) uzsver, ka ir atzīta vietējo un reģionālo pašvaldību nozīme iekļaujošas un taisnīgas zaļās pārkārtošanās nodrošināšanā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pievienojas centieniem paātrināt zaļo pārkārtošanos; atzinīgi vērtē centienus padarīt pilsētas zaļākas, izmantojot pilsētplānošanu un būvniecību, dabā balstītus risinājumus bioloģiskās daudzveidības veicināšanai un stratēģijas enerģētiskās un mobilitātes nabadzības izskaušanai. Šajā saistībā uzsver, ka būtiska ir vietējo un reģionālo iestāžu iesaistīšanās jaunā Eiropas “Bauhaus” iniciatīvā; |
| --- | --- |

24.

| 25. | (3, 4.1, 4.4, 31.2) uzsver nepieciešamību taisnīgas ekoloģiskas un digitālas pārkārtošanās procesā īpaši ņemt vērā perifēros un salu reģionus, tostarp visus arhipelāgus un tālākos reģionus, it īpaši nodrošinot to savienojamību un publiskās infrastruktūras izmantošanu ar tādiem pašiem nosacījumiem kā pārējās Savienības teritorijās; |
| --- | --- |

25.

| 26. | (3) atbalsta CoFoE mērķi uzlabot Eiropas energoapgādes drošību un panākt ES enerģētisko neatkarību, neatstājot novārtā nevienu reģionu, nodrošinot saviem pilsoņiem pietiekamu, cenas ziņā pieejamu un ilgtspējīgu enerģiju, un šajā saistībā aicina nodrošināt vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kas īsteno zaļā kursa projektus, iespēju tieši piekļūt ES fondiem, īpašu uzmanību pievēršot reģioniem ar izolētām energosistēmām; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pauž pārliecību, ka, lai veiktu turpmākus pasākumus saistībā ar CoFoE priekšlikumiem, būtu jāizvērš plašāka starpiestāžu sadarbība, citastarp izmantojot RK darba grupu “Zaļais kurss vietējā līmenī”, RK komunikācijas kampaņu par Eiropas zaļo kursu un klimata un enerģētikas daudzlīmeņu dialogus; uzskata, ka būtu jāpastiprina RK pašreizējā sadarbība ar ieinteresētajām personām, piemēram, ar ES Pilsētas mēru paktu (kampaņā Cities' Energy Saving Sprint (“Enerģijas taupīšana pilsētās”) un citām ES iestādēm (piemēram, Eiropas Komisijas Nulles piesārņojumā ieinteresēto personu platformu); |
| --- | --- |

27.

| 28. | apņemas arī turpmāk veicināt vietējo un reģionālo iestāžu lomu klimata un biodaudzveidības politikā, īstenojot vietējā līmeņa pasākumus klimata diplomātijas jomā un UNFCCC satvarā; uzskata, ka dažādajām ANO klimata, vides un IAM sistēmām jābūt pēc iespējas saskaņotākām un savstarpēji saistītām, lai veicinātu sistemātisku īstenošanu un izvairītos no liekas plānošanas. RK aicina Eiropas Komisiju atbalstīt daudzlīmeņu pārvaldības principu un veicināt augšupēju pieeju pielāgošanās klimata pārmaiņām globālā mērķa definēšanā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | (3.8) atzinīgi vērtē aicinājumu nodrošināt taisnīgu pārkārtošanos nolūkā aizsargāt darba ņēmējus un darbvietas, kam nepieciešama spēcīga teritoriālā komponente visās tās dimensijās, lai nodrošinātu vietējos apstākļos balstītu pieeju atbilstīgi dažādu kopienu konkrētajām vajadzībām. Šajā saistībā RK aicina izveidot Eiropas mehānismu, ar ko atbalstīt taisnīgu, tīru un sekmīgu Eiropas automobiļu un piegādes rūpniecības pārkārtošanos reģionos, izveidojot daudzlīmeņu pārvaldības un partnerības pieeju pienācīgai un efektīvai politikas plānošanai un budžeta izpildei; |
| --- | --- |

29.

Veselība

| 30. | (10.2, 10.3) pauž gandarījumu par aicinājumu paplašināt ES kompetenci veselības jomā un aicina pārskatīt LESD 4. pantu, lai veselību un veselības aprūpi iekļautu ES un dalībvalstu dalītajā kompetencē. Kā uzsvērts CoFoE priekšlikumos, šīs izmaiņas būtu jāveic, “pilnībā ņemot vērā subsidiaritātes principu un vietējo, reģionālo un valsts līmeņa dalībnieku būtisko lomu veselības aizsardzības jautājumos”; |
| --- | --- |

30.

| 31. | (10.6, 12.15) pievienojas aicinājumam nodrošināt atklātu piekļuvi esošajām ārstēšanas metodēm un panākt, lai zāles visā ES būtu vienlīdz kvalitatīvas un par taisnīgām vietējām izmaksām. RK šajā saistībā uzsver, ka pārrobežu sadarbībai veselības aprūpes jomā ir būtiska nozīme; |
| --- | --- |

31.

Spēcīgāka ekonomika, sociālais taisnīgums un nodarbinātība

| 32. | (11.3) pauž stingru atbalstu CoFoE aicinājumam pārskatīt ES ekonomikas pārvaldības sistēmu un Eiropas pusgadu, lai labāk veicinātu tā galvenos ekonomikas un fiskālās koordinācijas mērķus vienlaikus ar pārkārtošanos uz taisnīgu zaļo un digitālo ekonomiku, kā arī sociālo taisnīgumu. RK atbalsta Eiropas Parlamenta aicinājumu stiprināt vietējo un reģionālo pašvaldību lomu, kas jāīsteno, izmantojot “Rīcības kodeksu”, lai nodrošinātu pašvaldību iesaistīšanos Eiropas pusgadā, kas būtu modelēts atbilstoši Eiropas rīcības kodeksam attiecībā uz partnerību struktūrfondos. Šāds Eiropas pusgada rīcības kodekss uzlabotu gan procesa efektivitāti, gan tā demokrātisko leģitimitāti. Turklāt RK aicina reformētajā Eiropas pusgadā no jauna skaidri iekļaut IAM, lai panāktu vietējos apstākļos balstītu ilgtspējīgu atveseļošanos; |
| --- | --- |

32.

| 33. | (13, 14) piekrīt CoFoE stingrajam aicinājumam nodrošināt Eiropas sociālo tiesību pīlāra un tā 2030. gadam izvirzīto pamatmērķu pilnīgu īstenošanu ES, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī, vienlaikus ievērojot kompetenču sadalījumu, subsidiaritātes un proporcionalitātes principus, kā arī valsts, reģionālajā un vietējā līmenī noteiktās kompetences un sociālo partneru autonomiju. RK arī atbalsta CoFoE priekšlikumu Līgumos iekļaut sociālā progresa protokolu, kas nozīmētu, ka jāpārskata LES 3. pants, kā arī LESD 9., 151. un 152.–157. pants; |
| --- | --- |

33.

| 34. | (15) uzstāj, ka demogrāfiskā pāreja būtu jārisina steidzami un efektīvi. turklāt uzsver, kādus apdraudējumus kopumā ekonomikai un demokrātijai rada pieaugošā sociālā, ekonomiskā, teritoriālā un digitālā nevienlīdzība, kas, citastarp, izraisa intelektuālā darbaspēka emigrāciju, un tādēļ uzsver vajadzību palielināt mazapdzīvotu, iedzīvotāju ziņā novecojošu reģionu pievilcību, izmantojot ieguldījumus un atbalstu, it īpaši attiecībā uz jauniešiem un ģimenēm; RK arī uzsver nepieciešamību pievērst uzmanību tiem reģioniem, kuros iedzīvotāju sastāva nelīdzsvarotības iemesls ir augsts iedzīvotāju skaita blīvums, it īpaši perifēros un salu apgabalos, kuri ir ļoti neaizsargāti pret cilvēku radītu lielu spiedienu un kuriem ir grūtības apsaimniekot publisko infrastruktūru; |
| --- | --- |

34.

| 35. | norāda uz vairākām CoFoE ziņojumā iekļautajām atsaucēm uz nepieciešamību panākt lielāku kohēziju, uzsver kohēzijas kā vispārējas ES vērtības nozīmi un norāda uz principu “nekaitēt kohēzijai”, kas nesen tika ierosināts Astotajā ziņojumā par kohēziju. RK uzskata, ka ir vajadzīga cieša sadarbība starp RK (un tās Kohēzijas aliansi) un ES iestādēm, lai šo principu īstenotu praksē turpmākās ES politikas veidošanā un 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas periodā; |
| --- | --- |

35.

| 36. | (12) stingri atbalsta aicinājumu stiprināt pārrobežu sadarbību, lai uzlabotu pierobežas reģionu kohēziju un noturību, un atbalsta atsauci uz Eiropas mehānisma juridisku un administratīvu šķēršļu novēršanai regulu, kas var būtiski uzlabot pārrobežu sadarbību un pierobežas reģionos dzīvojošo pilsoņu iztikas līmeni. RK tomēr pauž nožēlu par priekšlikumu trūkumu saistībā ar problēmām, ar kurām pierobežas reģioni saskaras ikdienā, un atsaucas uz savu 2021. gada rezolūciju “Vīzija Eiropai – pārrobežu sadarbības nākotne”, kurā izklāstīti vairāki priekšlikumi, kā atbalstīt pierobežas reģionus un uzlabot pārrobežu sadarbību kopumā; |
| --- | --- |

36.

| 37. | RK pauž nožēlu par to, ka trūkst priekšlikumu attiecībā uz reģioniem, kuros ir būtiski un pastāvīgi nelabvēlīgi dabas apstākļi, piemēram, salām – tostarp arhipelāgiem un tālākajiem reģioniem – un kalnu reģioniem, kam ir vajadzīgs īpašs ES atbalsts un visaptverošs rīcībpolitiku ietekmes novērtējums, lai nodrošinātu to attīstību tādos pašos apstākļos kā pārējās Eiropas Savienības teritorijās; |
| --- | --- |

37.

Digitālā pārkārtošanās

| 38. | (4.4, 12.14, 31) atzinīgi vērtē to, ka CoFoE atzinusi digitālo kohēziju par papildinājumu ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai, un iesaka integrēt digitālo kohēziju visās Eiropas Savienības politikas jomās, kā arī aicina attiecīgi pārskatīt LESD 175. pantu. RK arī uzsver pastāvīgo problēmu saistībā ar piekļuvi datiem par digitālo pārkārtošanos vietējā un reģionālajā līmenī, un tāpēc kopā ar Eiropas Komisiju turpinās izstrādāt un ieviest digitālās gatavības mērīšanas sistēmu vietējā un reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

38.

Migrācija

| 39. | (43.2) uzsver vietējo pašvaldību un reģionu būtisko lomu sekmīgā migrantu un bēgļu integrācijā un aicina lielāku uzmanību pievērst integrācijas politikai ES līmeņa diskusijās par migrāciju. RK stingri atbalsta CoFoE priekšlikumu palielināt ES finansiālo, loģistikas un operatīvo atbalstu, tostarp vietējām pašvaldībām, reģionālajām pašvaldībām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, migrantu un patvēruma meklētāju pirmās uzņemšanas pārvaldībai, tostarp īpašu atbalstu nepavadītu nepilngadīgu migrantu uzņemšanai, kas veicinātu bēgļu un atbilstīgu migrantu efektīvu integrāciju ES vai neatbilstīgu migrantu repatriāciju; norāda, ka šajā saistībā varētu būt jāgroza LESD 79. panta 4. punkts, lai nodrošinātu stimulus un atbalstu ne tikai dalībvalstu rīcībai, bet, pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu, arī to vietējām un reģionālajām pašvaldībām nolūkā veicināt to trešo valstu valstspiederīgo integrāciju, kuri to teritorijā uzturas likumīgi, neatkarīgi no viņu izcelsmes valsts; |
| --- | --- |

39.

| 40. | (44.2) piekrīt CoFoE priekšlikumam pārskatīt Dublinas sistēmu, lai garantētu solidaritāti un taisnīgu atbildības sadalījumu starp dalībvalstīm, kas tiktu koordinēts Eiropas līmenī un palīdzētu mazināt migrācijas spiedienu uz ES pierobežas reģioniem; |
| --- | --- |

40.

Izglītība, kultūra, jaunatne un sports

| 41. | atzinīgi vērtē CoFoE priekšlikumus par izglītības kā aktīva Eiropas pilsoniskuma veicināšanas līdzekļa nozīmi. Šajā saistībā ir apņēmusies izstrādāt izmēģinājuma projektu par Eiropas vērtību veicināšanu, izmantojot izglītību un kultūru, tostarp apkopojot paraugpraksi vietējā un reģionālajā līmenī visā ES. RK atzinīgi vērtē Eiropas Padomes priekšlikumus, kuru mērķis ir koordinēt visu dažādo izglītības programmu līmeni Eiropas Savienībā, akceptējot valstu, reģionālā un vietējā līmeņa izglītības saturu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | (47.7) atzinīgi vērtē aicinājumu veltīt īpašas pūles, lai novērstu intelektuālā darbaspēka emigrāciju no atsevišķiem ES reģioniem un valstīm nepietiekamu pieejamo iespēju dēļ, it īpaši jauniešiem. Šajā saistībā atbalsta CoFoE aicinājumu pēc izlēmīgākas rīcības attiecībā uz darba drošību, kvalitatīvu un taisnīgu atalgojumu un stažēšanos, vienlīdzīgu piekļuvi sociālajai aizsardzībai un pieejamām mājokļa iespējām jauniešiem (it īpaši no neaizsargātām sabiedrības grupām). Šiem pasākumiem vajadzētu būt vērstiem uz pašreizējās teritoriālās nevienlīdzības novēršanu Eiropas Savienībā jauniešu dzīves un labklājības iespēju jomā; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atzinīgi vērtē daudzās atsauces uz pētniecību un inovāciju CoFoE ziņojumā un uzsver vajadzību novērst inovācijas plaisu un apvienot vietējos apstākļos balstītas inovācijas stratēģijas ar teritoriālajiem uzdevumiem, kā tas nesen tika īstenots ar izmēģinājuma pasākumu reģionālās inovācijas jomā; |
| --- | --- |

43.

| 44. | (36.9) atbalsta “uz jauniešiem fokusētas tiesību aktu pārbaudes” ieviešanu, kurā būtu jāiekļauj uz jaunatni vērsts ietekmes novērtējuma mehānisms, ko piemēro ES tiesību aktiem un politikai jomās, kas attiecas uz jauniešiem. Šā mehānisma mērķim vajadzētu būt iespējai lielākā mērā ņemt vērā jauniešu ilgtermiņa intereses un nepieciešamību pēc jauniešu aktīvas līdzdalības ES lēmumu pieņemšanā, un ar to būtu jāmēra Eiropas tiesību aktu priekšlikumu pozitīvā ietekme uz jauniešu dzīvi. Ņemot vērā minēto, RK norāda uz savu ieguldījumu šajā darbā, ko tā veic, izmantojot RK vēlēto jaunāka gadagājuma politiķu (YEP) tīklu un kopīgi ar Eiropas Jaunatnes forumu izstrādājot Eiropas Jaunatnes un demokrātijas hartu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | (48.2) atzinīgi vērtē pilsoņu gaidas attiecībā uz Eiropas daudzveidības veicināšanu un aizsardzību; šajā saistībā pievienojas CoFoE ieteikumiem par daudzvalodības un reģionālo valodu popularizēšanu un uzsver, ka mazākumtautību un reģionālajām valodām, kuras ir daudzu eiropiešu dzimtās valodas un vērtīgs kultūras mantojums, ir vajadzīga papildu uzmanība un aizsardzība; |
| --- | --- |

45.

Eiropas Savienība pasaulē

| 46. | (25.1, 38.1) atzinīgi vērtē aicinājumu ES iestādēm darboties kā “mūsu demokrātijas modeļa vēstniecēm” citās valstīs, uzsverot, ka tas būtībā ietver to, ko RK jau gadiem ir darījusi sadarbībā ar kandidātvalstīm, potenciālajām kandidātvalstīm un partnervalstīm ES austrumu un dienvidu kaimiņreģionos; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzskata, ka Ukrainas atjaunošana būs viens no sarežģītākajiem procesiem Eiropas Savienībai un tās starptautiskajiem partneriem. Šajā saistībā RK norāda uz savu iniciatīvu izveidot Pilsētu un reģionu aliansi Ukrainas atjaunošanai, apvienojot Eiropas un Ukrainas vietējās un reģionālās pašvaldības, lai piešķirtu pašpārvaldei izšķiroši nozīmīgu lomu atjaunošanas stratēģiskajā plānošanā, turpinātu īstenot decentralizācijas procesu un daudzlīmeņu pārvaldību Ukrainā un pilnveidotu labas vietējās/reģionālās pārvaldības praksi, veicinot arī vienādranga sadarbību; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzdod Komitejas priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Eiropas Komisijai, Eiropas Parlamentam, ES Padomes prezidentvalstīm Francijai, Čehijai un Zviedrijai un Eiropadomes priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

48.

Briselē, 2022. gada 30. jūnijā

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COR-2020-00192-00-00-RES-TRA

1

(2)  COR-2021-01674-00-00-RES-TRA

2

(3)  COR-2021-06503-00-00-RES-TRA

3

(4)  Vietējā un reģionālā līmeņa vadītāju Marseļas manifests: “Eiropa sākas reģionos, pilsētās un ciematos”.

4

(5)  20220509RES29121.pdf (europa.eu).

5

(6)  2022/2648 (RSP).

6

(7)  https://cor.europa.eu/lv/news/Pages/Report-of-the-High-Level-Group-on-European-Democracy.aspx

7

(8)  2022/2705(RSP).

8

(9)  COM(2022) 404 final.

9

(10)  Skaitļi treknrakstā un iekavās punktu sākumā atbilst CoFoE plenārsesijas priekšlikumiem un pasākumiem, kas iekļauti ziņojumā par 2022. gada 9. maija konferences par Eiropas nākotni galīgo iznākumu.

10

CoFoE

(11)  https://cor.europa.eu/lv/engage/Pages/Network-of-Regional-and-Local-EU-Councillors.aspx

11

(12)  https://building-europe-with-local-councillors.europa.eu/index_lv

12

(13)  COM(2022) 404 final.

13

(14)  RK rezolūcija “Vietējo un reģionālo pašvaldību devums konferencē par Eiropas nākotni” (COR-2021-06503).

14

---

ATZINUMI

Reģionu komiteja

RK 150. plenārsesija, 29.6.2022.–30.6.2022.

| 30.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 375/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 375/15

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Jaunā ES stratēģija Arktikai”

(2022/C 375/03)

| Ziņotāja: | Mirja VEHKAPERÄ (FI/RE) |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | JOIN(2021) 27 final |

Ziņotāja:

Mirja VEHKAPERÄ (FI/RE)

Atsauces dokuments:

JOIN(2021) 27 final

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | izsaka atzinību Eiropas Komisijai un Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par 2021. gada 13. oktobra kopīgo paziņojumu, kurā apliecināta ES ilglaicīgā apņemšanās attiecībā uz attīstību un sadarbību Arktikā. Atzinīgi vērtē minētajā paziņojumā izklāstītos mērķus, prioritātes un darbības, ar kurām iecerēts nodrošināt mierīgu, ilgtspējīgu un labklājīgu Arktiku. atzīst, ka Arktikas reģiona problēmas jārisina kopīgiem spēkiem vietējā, reģionālā un starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

1.

| 2. | piekrīt, ka Arktika ir Eiropas Savienībai svarīga stratēģiskā teritorija attiecībā uz klimata pārmaiņām, izejvielām un ģeostratēģiskiem jautājumiem; norāda, ka pieaug interese par Arktiku, tostarp no valstīm, kas nav Arktikas reģiona valstis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka Arktikas reģionam nav skaidri noteiktu ģeogrāfisko robežu. Apgabalu, kas atrodas uz ziemeļiem no Ziemeļu polārā loka, var uzskatīt par Arktikas pamatteritoriju. Tā ietver Ziemeļu Ledus okeānu un teritorijas, kas pieder astoņām valstīm: Kanādai, Somijai, Islandei, Norvēģijai, Zviedrijai, Dānijai, Amerikas Savienotajām Valstīm un Krievijas Federācijai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka platības, uz kurām attiecas šis atzinums, ietver teritorijas, kas atrodas Ziemeļu polārā loka dienvidu pusē, kur Arktikas apstākļi nenoliedzami un būtiski ietekmē vides un sociālekonomiskos apstākļus, kā arī infrastruktūras attīstību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka Arktika ir ļoti plašs un neviendabīgs reģions – daži apvidi ir nomaļi, tajos raksturīgi ārkārtēji dabas apstākļi, trausla vide un zems iedzīvotāju blīvums, savukārt citi, piemēram, ES Arktikas reģions, ir augsti attīstīti, urbanizēti reģioni, kuros ir spēcīgas prasmes, augsti izglītoti iedzīvotāji un lielas inovācijas spējas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka Arktikā dzīvo miljoniem cilvēku, un aprēķinos iedzīvotāju skaits ir atkarīgs no tā, kā šī teritorija ir definēta. Apgabalā, kas atrodas uz ziemeļiem no Ziemeļu polārā loka, dzīvo aptuveni četri miljoni iedzīvotāju. Tajā ir vairākas tautības un vairāk nekā 40 dažādu pirmiedzīvotāju tautu. Ievērojama daļa reģiona iedzīvotāju ir ES pilsoņi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka Arktikas pārveidi ietekmē vides, sociālās, kultūras, ekonomiskās, politiskās un drošības situācijas pārmaiņas, kas ir savstarpēji saistītas. Šīs pārmaiņas ir dinamiskas, straujas un dziļas un arvien vairāk ir saistītas ar reģionālo, Eiropas un globālo attīstību; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka pat pirms Krievijas iebrukuma Ukrainā militārās darbības ir ievērojami palielinājušās daudzos Arktikas reģionos, it īpaši ir palielinājušās militārās spējas Krievijas Arktikas teritorijā; |
| --- | --- |

8.

Droša, stabila un mierīga Arktika

| 9. | stingri nosoda Krievijas uzsākto neizprovocēto, nepamatoto un nelikumīgo militāro iebrukumu Ukrainā un pauž bažas par tā izraisītajām ģeopolitiskajām pārmaiņām Eiropas drošības kārtībā un to netiešo ietekmi uz Arktiku; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka ir jādara viss iespējamais starptautiskās sadarbības jomā, lai nodrošinātu, ka Arktika joprojām ir drošs, stabils un mierīgs reģions, un uzsver, ka ir svarīgi uzturēt, atbalstīt un veicināt miermīlīgu sadarbību Arktikas reģionā, izmantojot vairākas pastāvošās sadarbības struktūras – pirmkārt un galvenokārt Arktikas Padomi, kas ir galvenais formāts polārai sadarbībai Arktikā – gan tiešu personisku kontaktu veidā, gan starpvaldību līmenī. Lai nodrošinātu stabilitāti, ES ir arī jāatzīst starptautisko nevalstisko sadarbības sistēmu loma un potenciāls vietējā un reģionālā līmenī, piemēram, Arktikas Mēru forums, NSPA, Ziemeļu forums, Arktikas Ekonomikas padome un UArctic, veicinot dialogu stabilitātes atbalstam; šīs reģionālās un vietējās sistēmas var sniegt ievērojamu pievienoto vērtību, nodrošinot rezultātus konkrētos projektos un apvienojot partnerus, kurus mazāk ierobežo augsta līmeņa politiskās norises; aicina ES iestādes sadarboties un strādāt kopā ar tiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata, ka ir svarīgi, lai Barenca jūras Eiroarktikas padome un Barenca jūras reģiona padome turpinātu veicināt ilgtspējīgu attīstību Barenca jūras reģionā; ES sadarbība Baltijas jūras reģionā ir arī saistīta ar sadarbības pasākumu kopumu Arktikā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver Arktikas Padomes pastāvīgo vērtību un atkārtoti pauž atbalstu šai institūcijai un tās darbam, jo tā ir atbildīga pret Arktikas iedzīvotājiem, tostarp pirmiedzīvotāju tautām. Uz starptautiskajām tiesībām balstītie suverenitātes un teritoriālās integritātes pamatprincipi jau sen ir Arktikas Padomes darba pamatā. Tā kā Krievija šos principus ir pārkāpusi, Arktikas Padome uz laiku ir apturēta. Ir jāapsver, kā Padome var turpināt savu nozīmīgo darbu, ņemot vērā pašreizējos apstākļus; atkārtoti aicina – kā tā ir aicinājusi jau divdesmit vienu gadu – piešķirt Eiropas Savienībai novērotāja statusu Arktikas Padomē; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzīst, ka ir svarīgi uzlabot pārrobežu un starptautisko sadarbību Arktikas civilās aizsardzības jomā, kā arī dažāda veida krīžu pārvaldību; |
| --- | --- |

13.

Klimata pārmaiņas

| 14. | piekrīt Eiropas Komisijas viedoklim, ka klimata pārmaiņas ir galvenais apdraudējums Arktikas reģionā. Temperatūrai paaugstinoties trīsreiz ātrāk nekā pārējā pasaulē, ledus un mūžīgā sasaluma kušana rada milzīgu ķēdes reakciju visā Eiropā un pasaulē; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mudina ES uzņemties vadošu lomu ar Arktiku saistītajā klimatrīcībā, taču uzsver, cik svarīgi ir risināt Arktikas klimata pārmaiņu un pielāgošanās jautājumus plašā skatījumā reģiona sociālekonomiskās attīstības ietvaros. Ilgtermiņa klimata politikai Arktikā jābūt ekonomiski, sociāli un reģionāli taisnīgai, lai tās īstenošana būtu efektīva un publiski pieņemama. Tas nozīmē, ka atbalsts jāsniedz reģioniem, nozarēm un darba ņēmējiem, kurus pārmaiņas skar visvairāk; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka klimata pārmaiņas Arktikā spēcīgi ietekmēs pilsētas un reģionus visā Eiropā, piemēram, celsies jūras līmenis un neapdzīvojamas kļūs daudzas piekrastes teritorijas vai arī mainīsies okeāna straumes un nokrišņu režīms. Klimata pārmaiņu apkarošana un vides aizsardzība Arktikā ir absolūta prioritāte. Eiropas Savienībai būtu jāpastiprina ES pētniecība, kas vērsta uz klimata pārmaiņām Arktikā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver ES apņemšanos padarīt Arktikas reģionu par ilgtspējīgu un pārtikušu teritoriju – tas ES apņemšanos attiecībā uz Arktiku cieši sasaista ar ES zaļo kursu un zilo ekonomiku; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzskata, ka, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi, ir jāapsver, kā īstenot zaļo kursu un klimata paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, ņemot vērā ES Arktikas reģiona īpatnības. Piemēram, emisiju tirdzniecības kontekstā ir jāņem vērā ziemas kuģošanas īpašie apstākļi Arktikas reģionā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzskata, ka jebkurai darbībai Arktikā jābūt balstītai uz dabas rezistenci, klimata aizsardzību un ilgtspējīgas attīstības principiem, kā arī visu reģiona iedzīvotāju tiesību ievērošanu. Ekonomiskajām interesēm un ilgtspējīgai saimnieciskajai darbībai var pievērsties šādā perspektīvā, ievērojot Arktikas Investīciju protokola pamatnostādnes par atbildīgiem ieguldījumiem Arktikā; |
| --- | --- |

19.

Cilvēku Arktika

| 20. | pilnībā piekrīt Eiropas Komisijas viedoklim, ka Arktikas iedzīvotāji ir ilgtspējīgas attīstības un noturīgas sabiedrības galvenā prioritāte, un uzsver demogrāfijas problēmas un to, ka ilgtspējīgai attīstībai ir vajadzīgs iekļaujošs dialogs un patiesa līdzdalība lēmumu pieņemšanā visos līmeņos; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver Arktikas pilsētu lomu, jo tās ir galvenie attīstības un pielāgošanās pārmaiņām dalībnieki. Ieguldījumi ilgtspējīgā pilsētu infrastruktūrā, transportā, digitalizācijā, atkritumu apsaimniekošanā, aprites ekonomikā un energoefektīvos risinājumos, no vienas puses, un sociālie ieguldījumi tādās jomās kā izglītība un veselība, no otras puses, veicina augstas kvalitātes un pievilcīgas dzīves vides radīšanu, jaunus uzņēmumus u. tml. Pilsētas ir arī svarīgas, lai Arktikā saglabātu dzīvīgumu, konkurētspēju un apdzīvotību; atzīst, ka Arktikas apdzīvotība stiprina drošību; |
| --- | --- |

21.

| 22. | Tāpēc RK aicina Eiropas Komisiju atbalstīt Arktikas reģiona pilsētas un veidot partnerības un cieši sadarboties ar tām, it īpaši ar Arktikas pilsētu mēru forumu, kurā tiekas astoņu Arktikas reģiona ES un trešo valstu vietējo pašvaldību pārstāvji, lai virzītu vairākus konkrētus projektus un jomas, piemēram, klimatneitralitāte un energoefektivitāte, pilsētplānošana, iekļaujoša sabiedrība, darbvietas, prasmes un talantu piesaiste, veselīgas un viedas pilsētas. uzsver, ka Arktikas pilsētu mēru forums ir viens no miermīlīgas diplomātijas instrumentiem un tam vajadzētu piešķirt novērotāja statusu Arktikas Padomē, lai pārstāvētu visas Arktikas reģiona kopienas, tostarp pirmiedzīvotāju kopienas; ir pārliecināta, ka Arktikas pilsētu mēru forumam vajadzētu kļūt par ES iestāžu partneri daudzlīmeņu dialogā un Arktikas nākotnes politikas veidošanā; aicina Eiropas Komisiju analizēt konkrētus veidus, kā varētu sasniegt šo mērķi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | iesaka Eiropas Komisijai kopā ar Arktikas pilsētu mēru forumu izstrādāt Arktikas pilsētprogrammu, kas veicinātu virzību uz ilgtspējīgām, pārtikušām, pievilcīgām, dinamiskām un nākotnei sagatavotām Arktikas pilsētām, un piešķirt pietiekamus resursus pilsētprogrammas īstenošanai. Eiropas Komisija varētu arī izstrādāt rīcības plānu, lai ierosinātu konkrētas idejas par to, kā savā darbā turpmāk iesaistīt Arktikas pilsētu mēru forumu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | norāda, ka Arktikā ir vajadzīga pārdomāta un mūsdienīga lauku politika un pilsētu un lauku sadarbība, lai apturētu resursu aizplūšanu no lauku apvidiem un stiprinātu kompetences attīstību un dzīves apstākļus Arktikas lauku apvidos; |
| --- | --- |

24.

| 25. | norāda, ka Arktikas kultūras un radošajām nozarēm kopā ar tūrisma nozari ir starptautiskas izaugsmes potenciāls, kas nodrošina darbvietas un padara reģionu pievilcīgāku, piemēram, sievietēm un jauniešiem. Ārkārtīgi svarīgs ir ES atbalsts rūpniecības attīstībai. Jānorāda, ka Ūmeo (Zviedrija) 2014. gadā, Būdē (Norvēģija) 2024. gadā un Oulu (Somija) 2026. gadā ir izraudzītas par Eiropas kultūras galvaspilsētām. |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, cik svarīgi ir veicināt jauniešu dialogu un iesaistīt jauniešus ES stratēģijas izstrādē un īstenošanā, un aicina Eiropas Komisiju ieguldīt jauniešos, izglītībā un studentu mobilitātes un apmaiņas programmās, tostarp virtuālajā apmaiņā; aicina Eiropas Komisiju aktīvi popularizēt ES Arktikas reģionu programmas DiscoverEU ietvaros, jo attāli un mazāk apdzīvoti reģioni bieži vien netiek ņemti vērā šajā procesā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | norāda, ka, ņemot vērā ANO Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām, ES iestādēm ar savu pārstāvības struktūru starpniecību ir ar reģiona pirmiedzīvotāju tautām jāvienojas par jebkādu rīcību, kas var ietekmēt pirmiedzīvotāju tautas; šajā ziņā ES būtu jāatbalsta Sāmu padomes ierosinātais mērķis izveidot sāmu delegāciju Briselē; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzskata, ka Eiropas Komisijā un citās iestādēs ir jāstiprina izpratne un zinātība par visu Arktikas pirmiedzīvotāju tautu īpašo statusu un vajadzībām; |
| --- | --- |

28.

Ilgtspējīgs un noturīgs Arktikas ekonomikas modelis

| 29. | uzskata, ka, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi, ir jāapsver, kā īstenot zaļo kursu un klimata paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, ņemot vērā ES Arktikas reģiona īpatnības un Arktikas reģiona īpašos dabas apstākļus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka Arktikas reģiona ilgtspējīgai attīstībai jābūt balstītai uz tā teritoriālajām priekšrocībām un kopīgu ilgtermiņa plānošanu. Ir jāatbalsta zaļās izaugsmes potenciāls ES Arktikas reģionā, pamatojoties uz vietēju pieeju, iedzīvotāju īpašajām zināšanām, pilsētām, reģioniem un dabas resursiem. Daudzlīmeņu pārvaldība, dialogs un savstarpēja cieņa ir pamatelementi resursu ilgtspējīgai izmantošanai un jauniem uzņēmumiem, kas nodrošina nodarbinātību un vērtības radīšanu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | norāda, ka Arktika var sniegt Eiropai zināšanas, produktus, resursus un enerģiju, kam ir būtiska nozīme ES klimata mērķu sasniegšanā. ES spēcīgās rūpniecības nozares, kuru pamatā ir Arktikas dabas resursi, ietver enerģijas ražošanu, tūrismu, kalnrūpniecību, mežsaimniecību, bioekonomiku un zivsaimniecību; reģiona labās IKT spējas veicina pārkārtošanos; aicina ES atbalstīt šo nozaru pārkārtošanos tā, lai tās kļūtu ilgtspējīgas. Pārdomāta specializācija var nodrošināt satvaru, lai vājās vietas pārvērstu iespējās; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka Arktikas ilgtspējīgai attīstībai pirmām kārtām ir jādod labums vietējām kopienām; atzīst, ka ES piekļuve zaļajai pārejai vajadzīgiem kritiski svarīgiem izejmateriāliem ir būtiska, tomēr norāda, ka to ieguve spēcīgi skars Arktikas valstu ekonomiku, vidi un iedzīvotājus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | norāda, ka Zviedrijas, Somijas un Norvēģijas ziemeļu reģioni ir vieni no mežiem bagātākajiem reģioniem Eiropā un vieni no lielākajiem mežsaimniecības produktu eksportētājiem pasaulē, jo vairāk nekā 70 % zemes platības tajos klāj meži. Arktikas reģiona mežu nozare daudzējādā ziņā ietekmē Arktikas iedzīvotāju dzīvi, jo tā nodrošina labklājību un uzņēmējdarbību, kā arī atpūtu un aktivitātes brīvā dabā; meži ir arī būtiski svarīgi klimata pārmaiņu mazināšanai; jaunajai ES Meža stratēģijai 2030. gadam vajadzētu ietvert principus, kas palīdzētu uzlabot ES mežu kvantitāti un kvalitāti, tomēr mežiem bagātajiem ziemeļu reģioniem ir vajadzīgs atbalsts un ieguldījumi, kas, ievērojot reģionālās īpatnības, stiprinātu biobāzētu ekonomiku un zaļu, mūsdienīgu un ilgtspējīgu mežsaimniecību; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzskata, ka Arktikai aktīvi jāveicina uzņēmējdarbība, kas rada nākotnes darbvietas. Saskaņā ar 2022. gada sākumā publicētajām aplēsēm ES Arktikas reģiona ieguldījumu potenciāls līdz 2030. gadam ir aptuveni 150 miljardi EUR, no kuriem liela daļa ir saistīta ar zaļās pārkārtošanās īstenošanu. Uzsvars ir uz ieguldījumiem oglekļneitrālā tēraudā, bateriju ražošanā un derīgo izrakteņu ieguvē. Enerģētikas nozarē galvenā uzmanība tiek pievērsta vēja enerģijas ražošanai; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka enerģētikas pārkārtošana ir būtiska cīņā pret klimata pārmaiņām; ir vajadzīgi jauni enerģijas ražošanas un patēriņa veidi. ES ir jāvērš savs darbs uz Arktikas enerģētikas nozares modernizāciju, lai samazinātu atkarību no fosilā kurināmā un stiprinātu ES enerģētisko neatkarību. Importētā fosilā enerģija padara reģionu neaizsargātu pret ģeopolitiku un pasaules tirgiem; atzīst, ka īstermiņa risinājumu ES enerģētiskajai neatkarībai sniedz ziemeļu reģions; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka Arktikā, kurā tiek ražota enerģija, pastāv energoietilpīgas nozares un sarežģīta vide ilgtspējīgam transportam un infrastruktūrai, ir būtiski nodrošināt pret reģiona iedzīvotājiem un rūpniecību taisnīgu enerģētikas pārkārtošanu un pielāgošanos. Ieguldījumiem būtu jāietver atjaunīgā enerģija, energotehnoloģijas un nākotnes enerģētikas risinājumi, piemēram, atjaunīgais ūdeņradis un bateriju klasteri, decentralizēta enerģijas ražošana, siltuma atgūšana un enerģētikas nozares digitalizācija; |
| --- | --- |

36.

| 37. | norāda, ka augošais pieprasījums pēc izejvielām, ko izraisījusi sabiedrības elektrifikācija, radīs spiedienu uz ilgtspējīgu kalnrūpniecību un pārstrādi Arktikā. Arktikas reģionā ir liela retzemju minerālu rezerve, kas palīdzētu ES samazināt atkarību no Ķīnas, kura pašlaik ražo 90 % no tiem. ES būtu jānodrošina, lai Arktikai būtu ietekmīga loma Eiropas Izejvielu aliansē un vienlaikus tiktu aizsargāta arī Arktikas daba, neraugoties uz ES interesēm kalnrūpniecības un izejvielu iespēju jomā. Eiropas Arktikas reģiona dalībniekiem ir pasaules līmeņa prasmes ilgtspējīgās nozarēs un pārstrādē visā vērtību ķēdē. Arktikas Padomei tas būtu jāņem vērā; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka ES finansējums jāvirza tā, lai atbalstītu un nodrošinātu Arktikā veikto ieguldījumu ilgtspēju un radītu līdzsvaru starp dabas resursu atbildīgu attīstību un vides aizsardzību, lai pilnībā atraisītu Arktikas kā ES zaļās, zilās un digitālās pārveides virzītājspēka potenciālu un pārveidojošo spēku; |
| --- | --- |

38.

Izglītība un pētniecība

| 39. | norāda, ka kvalitatīva pētniecība un piekļuve izglītībai ir galvenie priekšnoteikumi Arktikas reģiona dzīvīgumam un pievilcībai; uzsver, ka viena no Arktikas reģiona lielākajām problēmām ir intelektuālā darbaspēka emigrācija, proti, vai nu izglītotu cilvēku aizplūšana no reģiona vai tas, ka cilvēki reģionu atstāj izglītības nolūkā un pēc tam neatgriežas; aicina vietējās un reģionālās pašvaldības sadarboties un apmainīties ar paraugprakses piemēriem par to, kā risināt šo problēmu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka reģionālās izglītības un pētniecības iestādes un to tīkli ir jāiesaista Arktikas pētniecības politikas izstrādē un ka Arktikas pētniecība ir jāsaprot kā tāda, kas aptver visas pētniecības darbības, kuras veicina ilgtspējīgu attīstību un sniedz ieguvumus Arktikas reģiona iedzīvotājiem, nevis tikai kā polārā pētniecība. Arktikas inovāciju ekosistēmas izveidei, pamatojoties uz pārdomātas specializācijas stratēģijām, būtu jāveicina ES Arktikas reģiona reģionālā attīstība un jārada turpmākas inovācijas un sadarbības iespējas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina darīt pieejamus pietiekamus resursus, lai sasniegtu mērķus. Arktika būtu jānosaka par transversālu tēmu dažādās finansēšanas programmās, un būtu jāveicina programmu sinerģija. Papildus pamatprogrammai “Apvārsnis Eiropa” un programmai “Erasmus+” attiecīgie instrumenti ietver instrumentus, kam ir reģionāls pamats, piemēram, Eiropas strukturālos un investīciju fondus un teritoriālās sadarbības programmas; |
| --- | --- |

41.

Savienojamība

| 42. | uzskata, ka zaļā rūpnieciskā pārkārtošanās ir jāpapildina ar zaļu transporta veidu strauju attīstību, subsidējot pāreju no fosilā kurināmā uz tādiem transporta veidiem kā elektrotransports un ar ūdeņradi darbināms transports; norāda, ka Arktikā būtiski svarīga ir arī gaisa transporta drošība. Elektriskie gaisa kuģi ir ilgtspējīga alternatīva; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atzinīgi vērtē TEN-T koridora paplašināšanu, aptverot ES Arktikas reģionu, un uzsver, cik svarīgi ir stiprināt transporta savienojumus gan ziemeļu–dienvidu, gan austrumu–rietumu virzienā, lai savstarpēji savienotu reģionus, kas savienoti ar ES transporta tīkliem Norvēģijas, Zviedrijas un Somijas ziemeļos, un lai nodrošinātu savienojumus ar Ziemeļu Ledus okeānu. Uzskata, ka TEN-T regulās ir labāk jāņem vērā Arktikas reģiona īpatnības, piemēram, lieli attālumi, ziemas kuģošana un mazs iedzīvotāju blīvums, lai atbalstītu stratēģiski svarīgu transporta mezglu attīstību Arktikā; |
| --- | --- |

43.

| 44. | norāda, ka ieguldījumi infrastruktūrā un transportā Arktikas reģionā ietekmē plašāku reģionu un uzlabo reģiona darbības apstākļus un konkurētspēju, tostarp sociālās attīstības, rūpniecības un apgādes drošības ziņā Eiropas skatījumā; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pauž bažas par trešo valstu pieaugošo interesi šajā reģionā, piemēram, Ķīnas pieaugošo interesi par kritiskās infrastruktūras īpašumtiesībām, zemūdens kabeļu būvniecību un globālo kuģniecību; uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai ES pildītu savu ieguldītāja lomu šajā reģionā, nodrošinot, ka Arktikā var izvairīties no trešo pušu liela mēroga projektiem; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver, ka būtiski svarīga ir ES apņēmība novērst digitālā līdzsvara trūkumu Arktikas reģionos. Saistībā ar piektās un sestās paaudzes ātrgaitas mobilo tehnoloģiju plašo ieviešanu Arktikā Eiropas Savienībai ir jāiegulda pamatsavienojumu un satelīttehnoloģiju stiprināšanā Somijā, Zviedrijā un Norvēģijā. Ņemot vērā zemo latentumu, kas nepieciešams, piemēram, drošības un telemedicīnas risinājumiem, Arktikā ir vajadzīgi efektīvi pamatsavienojumi. Eiropas Arktikas perifēro reģionu drošības un starptautiskās konkurētspējas nodrošināšana un digitalizācijas stiprināšana iet roku rokā. Var būt iespējami arī sauszemes risinājumi, kas nozīmē, ka ir svarīgi atrast piemērotu tehnoloģiju kombināciju, kas spēj radīt stabilu, uzticamu un nedārgu savienojamību. Izstrādājot jaunas digitālās iespējas un pakalpojumus, būtiski svarīgi ir apspriesties ar dažādām grupām, lai nodrošinātu, ka jaunie risinājumi atbilst lietotāju vajadzībām. Turklāt savienojamība ir svarīga arī drošības un ilgtspējīgas attīstības veicināšanā; |
| --- | --- |

46.

Vairāk Eiropas Savienības Arktikā, vairāk Arktikas Eiropas Savienībā

| 47. | mudina Eiropas Komisiju turpināt virzīt priekšlikumu izveidot vienotu kontaktpunktu, lai apvienotu instrumentus un finansējumu Arktikas reģiona attīstībai; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina pašreizējās un turpmākās Padomes prezidentvalstis nodrošināt, ka Arktikas jautājumiem ES darba kārtībā ir augsta prioritāte; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina Eiropas Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) piešķirt pietiekamus resursus ES Arktikas politikas īstenošanai. Atzīst vajadzību uzlabot ES iekšējo koordināciju un sadarbību Arktikas jautājumos visos lēmumu pieņemšanas līmeņos un nodrošināt, ka vietējās un reģionālās iestādes ir pilnībā iesaistītas daudzlīmeņu pārvaldībā, ES stratēģijas īstenošanā un ES finansēšanas instrumentos; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina Eiropas Komisiju un EĀDD partnerībā ar reģionālajiem un vietējiem dalībniekiem organizēt Arktikas reģiona ieinteresēto personu forumu un pirmiedzīvotāju tautu dialogu ES Arktikā, pievēršot lielāku uzmanību tam, lai nākotnē jaunieši varētu paust savu viedokli. Lai nodrošinātu dialoga nepārtrauktību, Eiropas Reģionu komiteja mudina ES iestāžu pārstāvjus pastiprināt savu dalību ar Arktikas politiku saistītos pasākumos un sanāksmēs reģionā; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina Eiropas Komisiju apsvērt iespēju izveidot konsultatīvo forumu, kura uzdevums būtu pārraudzīt ES Arktikas politikas īstenošanu. Forums apvienotu galvenās ieinteresētās personas, tostarp reģionālās un vietējās iestādes. |
| --- | --- |

51.

| 52. | norāda, ka jaunas ES Arktikas politikas publicēšana jaunā 2021.–2027. gada ES plānošanas perioda sākumā ir lieliska iespēja veiksmīgi īstenot šo politiku. Atzinīgi vērtē to, ka pastāv dažādi finansēšanas instrumenti, jo īpaši ERAF un ETS programmu ietvaros, taču pauž nožēlu, ka mazām organizācijām bieži trūkst administratīvo un finansiālo spēju, lai tās varētu pilnībā izmantot šos instrumentus; ES finansēšanas instrumenti Arktikā būtu jāpielāgo Arktikas īpašajām teritoriālajām vajadzībām un spējām, tostarp pirmiedzīvotāju tautu vajadzībām; |
| --- | --- |

52.

| 53. | norāda, ka ES kohēzijas politikas programmas un jo īpaši pārrobežu Interreg programmas sniedz nozīmīgu satvaru cilvēku savstarpējai saskarsmei pāri robežām, ņemot vērā Arktikas reģiona īpašās iezīmes. Tomēr būtu jāpiedāvā vairāk iespēju iesaistīt partnerus no Arktikas valstīm, kas nav ES dalībvalstis, lai veicinātu sadarbību polārajos reģionos, kā arī ziemeļu mobilitāti un sadarbību; |
| --- | --- |

53.

| 54. | visbeidzot, norāda, ka Arktikas reģions arī turpmākajās desmitgadēs būs stratēģiski svarīgs Eiropas Savienībai un ka ES būs jāturpina virzīties uz priekšu, izmantojot ciešāku daudzpusējo sadarbību un daudzlīmeņu pārvaldību, kurā iesaistīti Arktikas iedzīvotāji, lai pārvarētu problēmas, ko rada Arktikas reģiona ģeopolitiskā situācija, dabiskā vide un īpaši sociālekonomiskie apstākļi, un pilnībā izmantotu tā potenciālu zaļās, zilās un digitālās pārkārtošanās nolūkā. |
| --- | --- |

54.

Briselē, 2022. gada 29. jūnijā

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Vasco ALVES CORDEIRO

---

| 30.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 375/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 375/21

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Stratēģija antisemītisma apkarošanai un ebreju dzīvesvides atbalstam (2021.–2030. gads)”

(2022/C 375/04)

| Atsauces dokuments: | Komisijas paziņojums “ES stratēģija antisemītisma apkarošanai un ebreju dzīvesvides atbalstam (2021.–2030. gads) |
| --- | --- |
| Ziņotājs: | János Ádám KARÁCSONY (HU/ECR), Peštas meģes padomes priekšsēdētāja vietnieks
  COM(2021) 615 final |

Atsauces dokuments:

Komisijas paziņojums “ES stratēģija antisemītisma apkarošanai un ebreju dzīvesvides atbalstam (2021.–2030. gads)

Ziņotājs:

János Ádám KARÁCSONY (HU/ECR), Peštas meģes padomes priekšsēdētāja vietnieks

COM(2021) 615 final

POLITIKAS IETEIKUMI

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atzinīgi vērtē paziņojumu par ES stratēģiju antisemītisma apkarošanai un ebreju dzīvesvides atbalstam (2021.–2030. gads) un piekrīt Eiropas Komisijas viedoklim, ka cīņa pret antisemītismu ir sarežģīts uzdevums, jo antisemītisms apdraud Eiropas pamatvērtības. Eiropas Reģionu komiteja, aktīvi iesaistoties, varētu dot ieguldījumu Eiropas Komisijas ES stratēģijā antisemītisma apkarošanai un ebreju dzīvesvides atbalstam (2021.–2030. gads), nodrošinot, ka tās īstenošanā ir iesaistītas vietējās un reģionālās iestādes. Komiteja uzskata, ka Eiropas Savienībai, kurā nav antisemītisma, jābūt visu ES vietējo un reģionālo pašvaldību kopīgam mērķim; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž bažas par konstatējumiem Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) 2018. gada otrajā apsekojumā par diskrimināciju un naida noziegumiem pret ebrejiem ES “Pieredze un priekšstati par antisemītismu”, kas apstiprināja, ka deviņi no desmit ebrejiem uzskata, ka viņu valstī ir palielinājies antisemītisms, un ka 85 % ebreju uzskata antisemītismu par nopietnu problēmu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka Komisijas stratēģijas pamatā ir plaša apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp valstu un reģionālajām iestādēm, ebreju kopienām un organizācijām, neatkarīgiem ekspertiem un pētniekiem, FRA, starptautiskām organizācijām un citām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka ebreju kultūra ir Eiropas kultūras neatņemama sastāvdaļa un ka ebreju kultūras mantojums ir gan jāaizsargā, gan jāveicina ES pilsētās un reģionos tā, lai eiropieši spētu novērtēt un uzskatīt ebreju kultūras mantojumu par būtisku Eiropas kultūras un dzīvesveida daļu. Tai jāvērš uzmanība uz ebreju dzīvesvides tradīciju tūkstošgadēm un uz neizmērojamo un svarīgo ieguldījumu, ko ebreju ticības vai izcelsmes cilvēki sniedz mūsu kopīgajā sabiedrībā un kultūrā; Šajā sakarā Komiteja uzskata, ka ir svarīgi pastiprināt sadarbību starp reģioniem un pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija atkārtoti apstiprina stingru un nepārprotamu apņēmību globālā mērogā cīnīties pret antisemītismu; piekrīt, ka jebkāda veida antisemītisms, naida kurināšana un vardarbība ir nepieņemami un neatbilst Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vērtībām un mērķiem. Šie principi nav apspriežami. Ņemot to vērā, ir būtiski, lai visas starptautiskās, valstu un vietējās iestādes visās politikas jomās integrētu jebkura veida antisemītisma novēršanu un apkarošanu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos iesaistīties regulārā dialogā ar Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentiem, lai veicinātu stingru rīcību antisemītisma apkarošanā un ebreju dzīvesvides atbalstīšanā, un piebilst, ka uzaicinājuma paplašināšana, iesaistot reģionālos dalībniekus, vēl vairāk palielinātu stratēģijas efektivitāti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata par lietderīgu stratēģijas secinājumu, ka visi naida veidi grauj cilvēcisko vērtību un nav savienojami ar vērtībām, par kurām iestājas ES; atzinīgi vērtē to, ka šī stratēģija ir daļa no Komisijas centieniem apkarot visu veidu naidu, diskrimināciju un rasismu, tomēr uzskata, ka ir nepieciešams spert soli tālāk un paziņot par antisemītisma nulles tolerances principu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atgādina, ka, pamatojoties uz LESD 17. pantu, Eiropas Savienībai ir jāveido atklāts, pārredzams un regulārs dialogs ar baznīcām, reliģiskām apvienībām un nekonfesionālām organizācijām un ka šāds dialogs būtu jāattīsta arī Komitejai; |
| --- | --- |

8.

Visu antisemītisma izpausmju novēršana un apkarošana

| 9. | uzskata par lietderīgu stratēģijas secinājumu, ka mūsdienās visbiežāk sastopamās antisemītisma izpausmes ir ar Izraēlu saistīts antisemītisms, ar ko visbiežāk tiešsaistē sastopas ebreji Eiropā (1); |
| --- | --- |

9.

| 10. | pilnībā atbalsta domu, ka dalībvalstīm un to iestādēm būtu kā standarta prakse jāizmanto Starptautiskās holokausta piemiņas alianses (IHRA) sniegtā antisemītisma definīcija, lai palīdzētu tām identificēt antisemītiskus modeļus un dažādas antisemītisma izpausmes; atzīstot un nosaucot kādu darbību par antisemītisku, tiek radīta uzticība iestādēm un tiesām, un cilvēki labprātāk ziņo par antisemītisma motivētiem noziegumiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | saskaņā ar šo definīciju: a) antisemītiskas darbības ir uzskatāmas par noziedzīgiem nodarījumiem, ja tie ir šādi definēti tiesību aktos (piemēram, holokausta noliegšana vai antisemītisku materiālu izplatīšana). Īpaši nesaudzīgas un kaitējošas terminoloģijas (holokausts, genocīds, aparteīds) izmantošanu nevar uzskatīt par ebreju grupu vai Izraēlas valsts vispārējo mērķu un rīcības kritikas leģitīmu izpausmi; b) noziedzīgas darbības uzskatāmas par antisemītiskām, ja uzbrukums tiek vērsts pret personām vai īpašumiem (piemēram, ēkām, skolām, kulta vietām un kapiem) tādēļ, ka šīs personas ir ebreji vai tiek uzskatītas par tādiem, vai šīs vietas ir ar ebrejiem saistītas; c) par antisemītisku diskrimināciju un citiem pieejamu iespēju vai pakalpojumu atteikumu ebrejiem ir jāsauc pie atbildības un jāsoda; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē to, ka dalībvalstis ir atbalstījušas stratēģiju un jau ir apņēmušās ar savām valsts stratēģijām preventīvi novērst un apkarot antisemītismu, kā arī vērsties pret citiem diskriminācijas veidiem, piemēram, rasismu, ksenofobiju un ekstrēmismu; viens no šādiem piemēriem ir “Savienība, kurā valda līdztiesība: ES rasisma apkarošanas rīcības plāns 2020.-2025. gadam”, par kuru arī Reģionu komiteja ir sniegusi atzinumu (2); |
| --- | --- |

12.

| 13. | apstiprina stratēģijas paziņojumu, ka panākumu atslēga ir pilsoniskās sabiedrības organizāciju un ebreju kopienu pastiprināta iesaistīšana, veicinot aktīvu sadarbību ar šīm organizācijām un sniedzot finansiālu atbalstu to iniciatīvām, esošajās ES finansēšanas programmās piešķirot īpašus līdzekļus šo mērķu īstenošanai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos atbalstīt organizācijas un projektus, kuru mērķis ir apkarot un reģistrēt visu veidu antisemītismu, izmantojot finansējumu 1,55 miljardu EUR apmērā programmai “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības” (CERV) (3), kā arī daudzām citām ES programmām (4); tas dod iespēju pievērsties antisemītisma transversālajam raksturam, izmantojot antijūdaisma apkarošanu un cīņu pret Izraēlas valsts leģitimitātes apšaubīšanu, kā arī pievēršot pietiekamu uzmanību holokausta atcerei; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atbalsta kontaktpersonu iecelšanu valsts un reģionālajās drošības iestādēs, kā arī saziņas kanālu un koordinētu pasākumu izstrādi, it īpaši krīzes gadījumiem, jo šādas iniciatīvas veicina uzticēšanos valsts rīcībai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu formalizēt ad hoc darba grupu antisemītisma apkarošanai kā pastāvīgu struktūru, lai atbalstītu stratēģijas īstenošanu un palīdzētu to saskaņot ar dalībvalstu, ebreju kopienu pārstāvju un citu ieinteresēto personu centieniem; aicina Komisiju, izvēloties darba grupu pārstāvjus, īpašu uzmanību pievērst Eiropas ebreju kopienu sarežģītībai, lai nodrošinātu, ka vienlīdzīgi ir pārstāvētas visas konfesijas un reliģiskās kustības; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pauž bažas par to, ka 44 % gados jaunu ebreju tautības eiropiešu ir saskārušies ar antisemītisku vajāšanu (5), un uzskata, ka ir ļoti steidzami jāapkaro antisemītiski naida runas un naida noziegumi, kā arī vardarbīgs ekstrēmisms un terorisms pret ebrejiem. Komiteja pauž dziļas bažas par Pamattiesību aģentūras veiktās aptaujas par ebreju pieredzi saistībā ar naida noziegumiem 12 Savienības dalībvalstīs secinājumu, ka 35 % respondentu jau ir saskārušies ar apgalvojumu, ka “ebreji holokausta upurus izmanto savām vajadzībām” (6), savukārt 53 % eiropiešu uzskata, ka holokausta noliegšana ir problēma viņu valstī (7). Tāpēc Komiteja mudina ātri pieņemt Eiropas Komisijas priekšlikumu paplašināt ES noziegumu sarakstu, iekļaujot tajā naida runu un naida noziegumus, kas ļautu izveidot ES mēroga minimālos noteikumus noziedzīgu nodarījumu un sankciju definēšanai; |
| --- | --- |

17.

| 18. | piekrīt Komisijai, ka, īstenojot stratēģiju, gan dalībvalstīm, gan vietējām un reģionālajām struktūrām ir īpaši svarīga loma cīņā pret antisemītismu un ebreju dzīvesvides atbalstīšanā. Komiteja apņemas turpmāk vairāk pievērsties antisemītisma jautājumam, lai veicinātu ES stratēģijas antisemītisma apkarošanai īstenošanu un sekmētu labas prakses apmaiņu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzinīgi vērtē Komisijas Eiropas tiesiskās apmācības stratēģiju 2021.–2024. gadam, kuras mērķis ir atbalstīt tiesu un tiesībaizsardzības speciālistu apmācības programmas un spēju veidošanas pasākumus antisemītisma novēršanas jomā, tostarp izmantojot Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu (EJTN) un ES Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (CEPOL). Izpratnes veicināšanas par antisemītismu un pienācīgas apmācības iespējām vajadzētu būt pieejamām arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka ir īpaši svarīgi, lai dalībvalstīs tiktu apkopoti salīdzināmi dati par antisemītisma izpausmēm un lai datu vākšanas procedūru metodika un izstrāde tiktu atbalstīta ar konkrētiem līdzekļiem un programmām; |
| --- | --- |

20.

| 21. | piekrīt Komisijai, ka lielāka uzmanība jāpievērš cīņai pret antisemītismu tiešsaistē. Norāda, ka antisemītiskas sazvērestības teorijas, ar nacismu saistītie simboli, piemiņas lietas un literatūra, kā arī to izplatība tiešsaistē var novest pie radikalizācijas un, visbeidzot, fiziskas vardarbības. Tādēļ sevišķi svarīgi ir operatoru īpašie pienākumi, kas noteikti to rīcības kodeksā, Digitālo pakalpojumu aktā un Digitālo tirgu aktā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka ir svarīgi pievērst lielāku uzmanību tam, kā cīnīties ar nelegālu saturu sociālo mediju platformās. Lai to panāktu, izšķiroša nozīme ir tiesībaizsardzības procedūrām, tiesas procedūrām un tiesas civilprocesiem. Konsekventi ir jāvajā tādi paziņojumi tiešsaistē vai sociālajos plašsaziņas līdzekļos, kas ir noziedzīgi nodarījumi, tāpēc Komiteja uzskata, ka šajā jomā ir jāpastiprina ES un valstu tiesību akti. Tādēļ Komiteja mudina dalībvalstis ātri un pilnībā transponēt un īstenot Pamatlēmumu par cīņu pret rasismu un ksenofobiju (8); |
| --- | --- |

22.

Ebreju dzīvesvides aizsardzība un atbalsts tai Eiropas Savienībā

| 23. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos atbalstīt dalībvalstis un ebreju kopienas, lai stiprinātu sinagogu un dievnamu aizsardzību, piešķirot finansējumu 24 miljonu EUR apmērā, un vērš uzmanību uz to, ka vienotie dati, kas savākti par incidentiem, varētu palīdzēt Komisijai kopā ar Eiropas Savienības Izlūkošanas un situāciju centru izpētīt konkrētos draudus ebreju tautai, kopienām un dievnamiem, lai labāk izprastu, novērstu, aizsargātu un reaģētu uz konkrētiem drošības riskiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka, neraugoties uz ebreju ilgstošo klātbūtni Eiropā, 68 % eiropiešu apgalvo, ka viņi nav “informēti” par ebreju vēsturi (9); uzskata, ka ir jāpalielina gados jaunu studentu informētība un zināšanas par ebreju vēsturi, reliģiju un kultūru; šajā saistībā īpaši nozīmīga ir skolotāju izmantoto mācību materiālu un rokasgrāmatu kvalitāte. Ir jāmazina sabiedrības aizspriedumi un jāveicina pilnīga izpratne par to, ka ebreju dzīvesvide ir Eiropas sabiedrības daļa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija atzīst sporta un plašsaziņas līdzekļu nozīmīgo lomu iekļaušanas veicināšanā, un norāda, ka – papildus NVO iniciatīvām – ebreju organizāciju aktīva iesaistīšana un atbalsts, izmantojot mērķtiecīgas programmas, var būt efektīvāks līdzeklis cīņā pret antisemītiskiem stereotipiem un nepareiziem priekšstatiem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzinīgi vērtē Eiropas rīcības programmu kultūras mantojuma jomā (10) (kas ietver īpašu pasākumu attiecībā uz ebreju kapsētām Eiropā), bet arī vērš uzmanību uz to, ka Eiropā ir daudz pamestu sinagogu un citu pamestu ebreju kopienas vietu; papildus reģionālajam atbalstam būtu vajadzīgas turpmākas programmas, lai stiprinātu Eiropas kultūras saknes, atjaunojot šīs nozīmīgās vietas un pasargājot tās no vandālisma; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos īstenot izglītojošas un pētnieciskas darbības par ebreju dzīvesvidi, antisemītismu un holokaustu, kā arī to, ka ir atzīts, ka tie ir būtiski, lai saprastu mūsdienu antisemītismu un novērstu šādu nežēlību atkārtošanos; Tomēr dažās dalībvalstīs ir jāstiprina EDSO (11)/ODIHR (12) un UNESCO (13) programmu ierobežotā darbības joma; |
| --- | --- |

27.

Izglītība, pētniecība un holokausta piemiņa

| 28. | atzinīgi vērtē Komisijas plānu finansēt ES mēroga apsekojumu par antisemītiskiem aizspriedumiem visā Eiropas Savienībā, ņemot vērā arī daudzu dalībvalstu (14), kā arī ES vietējo un reģionālo pašvaldību pieredzi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka, lai gan izglītība ir dalībvalstu kompetencē, ir jāpārskata izglītības materiāli par jūdaismu, antisemītismu, holokaustu un mūsdienu Izraēlu, kas tiek izmantoti Eiropas izglītības iestādēs. Jāpatur prātā, ka šādiem materiāliem būtu pilnībā jāatbilst UNESCO miera, iecietības, līdzāspastāvēšanas un vardarbības novēršanas standartiem. Turklāt ES līdzekļi būtu jāpiešķir, lai finansētu mācību grāmatas, kas atbilst visiem iepriekš minētajiem UNESCO standartiem. Būtiski ir pienācīgi apmācīt visu izglītības līmeņu pedagogus, lai vērstos pret antisemītismu un apkarotu aizspriedumus izglītībā un ar tās starpniecību (15). Paraugprakses apmaiņa starp izglītības un apmācības speciālistiem, kā arī dažādiem pārvaldības līmeņiem, kas atbild par izglītības un apmācības politikas izstrādi un īstenošanu, varētu vēl vairāk sekmēt cīņu pret nepareiziem priekšstatiem un stereotipiem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ir noraizējusies par atkārtotajiem antisemītiskajiem izlēcieniem skolās un par pieaugošajām grūtībām, kas jāpārvar dažiem skolotājiem, mācot par šoā, un piekrīt, ka ir jāveicina skolotāju iespējas aplūkot antisemītismu, šoā, ebreju dzīvesvidi un vēsturi, tostarp multikulturālās klasēs; tāpēc uzsver, ka dalībvalstīm būtu jānodrošina skolotājiem – sevišķi vēstures skolotājiem – un skolu direktoriem stingrāks pedagoģiskais atbalsts Otrā pasaules kara perioda un – plašākā nozīmē – antisemītisma problēmas aplūkošanai. Norāda: lai pārskatītu un uzlabotu dalībvalstīs un reģionos izmantotos mācību materiālus, sevišķi nepieciešama ir strukturēta informācijas apmaiņa ar skolotājiem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija turpina finansēt pasākumus dalībvalstīs, lai sistemātiski apkarotu antisemītismu, kā arī atbalstītu ebreju dzīvesvidi vietējā un reģionālajā līmenī, un veicināt zināšanas par pašreizējo un bijušo reģionālo un vietējo ebreju dzīvesvidi, kā arī apmaiņu ar vietējām kopienām; šādas darbības būtu jāatbalsta arī ar tādām ES programmām kā “Apvārsnis Eiropa” un CERV; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ļoti atzinīgi vērtē starptautiskos pētniecības projektus par antisemītisma prevenciju, piemēram, salīdzinošus projektus par to, kā skolās notiek izglītošana par antisemītismu, un aicina tos mērķtiecīgi veicināt ar Eiropas finansējumu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka ir svarīgi pieminēt to Eiropas iedzīvotāju varonīgo nostāju, kuri nav ebreji un kuri upurēja savu dzīvību, lai palīdzētu ebrejiem Šoaha laikā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atbalsta to, ka koordinētā veidā un pāri robežām tiek izstrādāti daudzvalodu izglītojoši materiāli par antisemītisma novēršanu un rokasgrāmatas skolotājiem, kas būtu digitāli un brīvi pieejami; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzskata, ka ir svarīgi stiprināt to grupu finansēšanas uzraudzības mehānismus, kuras nevalstisko organizāciju aizsegā aizstāv antisemītismu, popularizē Boikota, tiesību atsavināšanas un sankciju kustību (BDS) vai attaisno un veicina terorismu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pauž atzinību par Eiropas Holokausta pētniecības infrastruktūras (EHRI) (16) darbu un uzskata, ka ir svarīgi, lai starptautiskā holokausta pētniecības, piemiņas un izglītības nākotne tiktu nodrošināta arī pēc projekta noslēguma 2024. gadā. Tā ir holokausta pētniecības iniciatīva, kas pasaulē saņem vislielāko ES finansējumu; |
| --- | --- |

36.

Vadošā loma globālajā cīņā pret antisemītismu

| 37. | atzinīgi vērtē Komisijas atzinumu, ka Izraēla ir nozīmīgs Eiropas Savienības partneris globālajā cīņā pret antisemītismu. Turklāt Komiteja pilnībā atbalsta sadarbību ar Eiropas Komisijas izveidoto ad hoc darba grupu un Eiropas Parlamenta Antisemītisma apkarošanas darba grupu (WGAS); |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka ir jāiesaista gan valsts, gan reģionālās un vietējās iestādes, gan arī ebreju kopienas un pilsoniskā sabiedrība, lai stiprinātu rīcības plāna leģitimitāti un Eiropā efektīvāk apkarotu antisemītismu. Tāpat ir svarīgi apmainīties ar labas prakses piemēriem starp dažādām valstīm un vietējām un reģionālajām iestādēm, ietverot mērķus un pasākumus, kas noteikti izglītībā, tiesību aktos vai pētījumos, kurus izstrādājuši dažādi pārvaldības līmeņi un pilsoniskā sabiedrība; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzskata: tā kā vietējās un reģionālās iestādes ir pirmajās rindās cīņā pret antisemītismu un ebreju dzīvesvides atbalstīšanā, tām vajadzētu būt iespējai piedalīties informācijas apmaiņā, regulārās apspriedēs un dialogā ar ES iestādēm; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pauž Komitejas gatavību vajadzības gadījumā sniegt ieguldījumu saistībā ar Komisijas izveidoto ad hoc darba grupu cīņai pret antisemītismu, kā arī vēlmi uzaicināt grupas pārstāvjus uz attiecīgajām Komitejas sanāksmēm; |
| --- | --- |

40.

| 41. | sekos Komisijas aicinājumam rādīt labu piemēru, ar darbā pieņemšanas un atlases pasākumu palīdzību uzlabojot RK darbinieku reprezentativitāti. |
| --- | --- |

41.

Brisele, 2022. gada 29. jūnijā

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  79 % Eiropas ebreju saskaras ar vainošanu par Izraēlas valsts rīcību. 69 % apgalvo, ka arābu un Izraēlas konflikts ietekmē drošības sajūtu (otrais FRA 2018. gada apsekojums: https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2018-experiences-and-perceptions-of-antisemitism-survey_en.pdf).

1

FRA

(2)  COR-2020-04617.

2

(3)  C(2021) 2699 final: https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/c_2021_2699_f1_commission_implementing_decision_en_v3_p1_1177590.pdf); CERV programma: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/programmes/cerv.

3

CERV

(4)  Programmas “Tiesiskums”, “Apvārsnis Eiropa”, “Radošā Eiropa”, Erasmus+, Iekšējās drošības fonds, kohēzijas politikas fondi, Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments (NDICI) un Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA).

4

Erasmus+

NDICI

IPA

(5)  Joung Jewish Europeans: perceptions and experiences of antisemitism (Gados jauni ebreju tautības eiropieši: antisemītisma uztvere un pieredze), FRA, 2019. gads: https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2019-young-jewish-europeans_en.pdf.

5

Joung Jewish Europeans: perceptions and experiences of antisemitism

FRA

(6)  Experiences and perceptions of antisemitism Second survey on discrimination and hate crime against Jews in the EU (Antisemītisma pieredze un uztvere – Otrais pētījums par diskrimināciju un naida noziegumiem pret ebrejiem Eiropas Savienībā), FRA, 2018. gads: https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2018-experiences-and-perceptions-of-antisemitism-survey_en.pdf.

6

Experiences and perceptions of antisemitism Second survey on discrimination and hate crime against Jews in the EU

(7)  Īpašais Eirobarometra pētījums Nr. 484 “Antisemītisma uztvere”, 2019. gads: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2220.

7

(8)  Padomes Pamatlēmums 2008/913/TI (2008. gada 28. novembris), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=celex%3A32008F0913.

8

(9)  Eirobarometra aptaujas (europa.eu).

9

(10)  Eiropas satvars rīcībai kultūras mantojuma jomā.

10

(11)  EDSO: Eiropas Drošības un sadarbības organizācija.

11

(12)  ODIHR: Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību birojs.

12

ODIH

(13)  UNESCO: ANO Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija.

13

UNESCO

(14)  Kovács, A., Fischer, G., Antisemitic Prejudices in Europe: Survey in 16 European Countries (Antisemītiski aizspriedumi Eiropā: apsekojums 16 Eiropas valstīs), Action and Protection League, 2021. gads: European antisemitism survey – APL – Action & Protection League (apleu.org).

14

Kovács, A., Fischer, G

Antisemitic Prejudices in Europe: Survey in 16 European Countries

Action and Protection League

European antisemitism survey – APL – Action & Protection League

(15)  Apmācību programma “Antisemītisma novēršana skolās” – publikācija, ko kopīgi izstrādājuši EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību birojs (ODIHR) un UNESCO.

15

ODIHR

UNESCO

(16)  https://www.ehri-project.eu/

16

---

| 30.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 375/26 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 375/26

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “2021. gada paplašināšanās dokumentu kopums”

(2022/C 375/05)

| Ziņotāja: | Anna MAGYAR (HU/ECR), Čongrādas-Čanādas meģes asamblejas locekle |
| --- | --- |
| Atsauces dokumenti: | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “2021. gada paziņojums par ES paplašināšanās politiku” – COM(2021) 644 final;
  Komisijas dienestu darba dokuments – Albānijas 2021. gada ziņojums – SWD(2021) 289 final;
  Komisijas dienestu darba dokuments – Bosnijas un Hercegovinas 2021. gada ziņojums – SWD(2021) 291 final/2;
  Komisijas dienestu darba dokuments – Kosovas (1) 2021. gada ziņojums – SWD(2021) 292 final/2;
  Komisijas dienestu darba dokuments – Melnkalnes 2021. gada ziņojums – SWD(2021) 293 final/2;
  Komisijas dienestu darba dokuments – Ziemeļmaķedonijas 2021. gada ziņojums – SWD(2021) 294 final;
  Komisijas dienestu darba dokuments – Serbijas 2021. gada ziņojums – SWD(2021) 288 final;
  Komisijas dienestu darba dokuments – Turcijas 2021. gada ziņojums – SWD(2021) 290 final/2. |

Ziņotāja:

Anna MAGYAR (HU/ECR), Čongrādas-Čanādas meģes asamblejas locekle

Atsauces dokumenti:

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “2021. gada paziņojums par ES paplašināšanās politiku” – COM(2021) 644 final;

Komisijas dienestu darba dokuments – Albānijas 2021. gada ziņojums – SWD(2021) 289 final;

Komisijas dienestu darba dokuments – Bosnijas un Hercegovinas 2021. gada ziņojums – SWD(2021) 291 final/2;

Komisijas dienestu darba dokuments – Kosovas (1) 2021. gada ziņojums – SWD(2021) 292 final/2;

Komisijas dienestu darba dokuments – Melnkalnes 2021. gada ziņojums – SWD(2021) 293 final/2;

Komisijas dienestu darba dokuments – Ziemeļmaķedonijas 2021. gada ziņojums – SWD(2021) 294 final;

Komisijas dienestu darba dokuments – Serbijas 2021. gada ziņojums – SWD(2021) 288 final;

Komisijas dienestu darba dokuments – Turcijas 2021. gada ziņojums – SWD(2021) 290 final/2.

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Vispārīgas piezīmes

| 1. | ar lielu interesi pieņem zināšanai Eiropas Komisijas 2021. gada paziņojumu par ES paplašināšanās politiku, ziņojumus par kandidātvalstīm Albāniju, Melnkalni, Ziemeļmaķedoniju, Serbiju un Turciju, kā arī ziņojumus par potenciālajām kandidātvalstīm Bosniju un Hercegovinu un Kosovu (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina par Eiropas centieniem un Eiropas izvēli attiecībā uz Ukrainu, kā norādīts asociācijas nolīgumā. Ukrainas prezidents 2022. gada 28. februārī, izmantojot Ukrainas tiesības pašai lemt savu likteni, iesniedza Ukrainas pieteikumu uzņemšanai par Eiropas Savienības dalībvalsti. RK aicina Padomi un Komisiju vēl vairāk stiprināt saiknes un padziļināt partnerību, lai atbalstītu Ukrainu virzībā uz Eiropu saskaņā ar attiecīgajiem Līgumu noteikumiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka ES un Rietumbalkānu augstākā līmeņa sanāksmē Brdo 2021. gada oktobrī tika apstiprināts, ka Rietumbalkānu paplašināšanās process ir balstīts uz savstarpējām stratēģiskām interesēm un kopīgu stratēģisko izvēli, pamatojoties uz partneru īstenotām uzticamām reformām, taisnīgiem un stingriem nosacījumiem un pašu nopelnu principu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda uz Gruzijas un Moldovas oficiālajiem pieteikumiem pievienoties Eiropas Savienībai un aicina Padomi un Komisiju atbalstīt to centienus pēc paplašināšanās kritēriju izpildes pievienoties Eiropas Savienībai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka tā atbalsta visu Rietumbalkānu valstu, kā arī Ukrainas, Moldovas un Gruzijas pievienošanos Eiropas Savienībai ar nosacījumu, ka tās atbilst visiem pievienošanās kritērijiem; uzsver, ka ir svarīgi tām sūtīt pozitīvus signālus, lai veicinātu to iesaisti diemžēl ilgajā ES dalībvalstu pievienošanās procesā; uzsver, ka reālas un uzticamas ES perspektīvas trūkums var radīt partnervalstīs vilšanos un risku, ka reģionā palielināsies trešo valstu ietekme; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkārtoti uzsver, ka publiskās pārvaldes reformu Rietumbalkānu valstīs nevar īstenot bez labas pārvaldības vietējā līmenī, un aicina EK publiskās pārvaldes reformas atbalsta pasākumos un instrumentos iekļaut sīkāk izstrādātus snieguma rādītājus par vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanu kopējā reformu procesā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina, ka 70 % ES acquis tiek īstenoti vietējā līmenī; mudina izpētīt un piemērot paraugpraksi sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un to iesaistīšanā ar paplašināšanos saistītos jautājumos, jo tās ir procesa stratēģiskie partneri un galvenie dalībnieki centienos nodrošināt sekmīgu paplašināšanos iedzīvotāju interesēs; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina EK pēc iespējas labāk izmantot TAIEX un mērķsadarbību, lai paplašināšanās procesā iesaistītajās valstīs veicinātu institucionālo attīstību un spēju veidošanu vietējā līmenī; atzinīgi vērtē TAIEX paplašināšanu, iekļaujot vietējās pašvaldības; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka vispārējais reformu līdzsvars visās Rietumbalkānu valstīs bija pozitīvs un ļauj panākt turpmāku progresu, un aicina visas iesaistītās valstis apliecināt savu apņēmību ievērot ES vērtības un standartus; uzsver, ka kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm politika attiecībā uz trešām valstīm būtu pakāpeniski jāpielāgo Eiropas Savienības politikai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina visas iesaistītās puses konstruktīvi piedalīties, lai bez kavēšanās varētu sākt pievienošanās sarunas ar Albāniju un Ziemeļmaķedoniju tiklīdz Padome būs apstiprinājusi to sarunu programmas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē to, ka uzlabotajā paplašināšanās metodikā tika atkārtoti apstiprināta politiskā ievirze un ka līdz ar to regulāri notika politiskas starpvaldību konferences, kas nodrošināja iespēju augsta līmeņa dialogam; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ar bažām norāda, ka paplašināšanās procesa palēnināšanās noved pie nevēlamām norisēm paplašināšanās procesā iesaistītajās valstīs, proti, iedzīvotāju uzticēšanās zuduma, pastāvīgas emigrācijas, mazākas vēlmes veikt būtiskas politiskās reformas un turpmākas ietekmes no trešo valstu, tostarp Krievijas un Ķīnas, puses, kuras pastāvīgi cenšas paplašināt savu ietekmi Rietumbalkānu reģionā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē to, ka ir stājusies spēkā IPA III regula, ar ko nodrošina līdzekļus fundamentālām un ilgtspējīgām reformām saņēmējvalstīs; uzsver, ka ES ir lielākā līdzekļu devēja Rietumbalkānos un tādējādi vissvarīgākais reģiona partneris; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atbalsta EK ekonomikas un investīciju plāna (EIP) Rietumbalkāniem īstenošanu, kas var būt nozīmīgs ieguldījums zaļās pārkārtošanās, digitalizācijas, transporta un enerģētikas infrastruktūras, sociālās attīstības un reģionālās attīstības veicināšanā; šajā saistībā atgādina, ka svarīga nozīme ir tiesiskuma uzlabošanai, korupcijas apkarošanai, pārredzamībai un labai pārvaldībai, un zaļās programmas Rietumbalkāniem pilnīgai īstenošanai; atgādina, ka šajā ziņā nozīmīga loma ir vietējām un reģionālajām pašvaldībām un tāpēc tās būtu jāiesaista īstenošanas posmā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju sadarbībā ar saņēmējvalstu vietējām pašvaldībām pēc iespējas labāk izmantot IPA III un IPARD līdzekļus; atkārtoti norāda uz LEADER pieejas priekšrocībām, jo lauku attīstība ļoti veicina ekonomikas attīstību un stabilas demogrāfiskās struktūras; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina veidot vietējo un reģionālo pašvaldību, pilsoniskās sabiedrības un ekspertu grupu ciešu sadarbību dabas un biodaudzveidības aizsardzībai Rietumbalkānos, pakāpeniski aizstājot ogļu spēkstacijas ar atjaunīgajiem energoresursiem un ņemot vērā to vietējo kopienu viedokļus, kuras sniedz atbalstu cīņai pret klimata pārmaiņām un zaļai un taisnīgai pārejai reģionā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzinīgi vērtē režīma “viesabonēšana kā mājās” spēkā stāšanos Rietumbalkānos 2021. gada 1. jūlijā; uzsver, ka būtu jāturpina sarunas, lai samazinātu arī viesabonēšanas maksu starp ES un Rietumbalkāniem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka ekonomikas izaugsmes un darbvietu radīšanas programmu Rietumbalkānos nevar pilnībā īstenot, neizmantojot vietējās ekonomiskās attīstības (VEA) potenciālu un neuzlabojot darījumdarbības vidi vietējās kopienās; RK atbalsta iniciatīvas iesaistīties strukturētākos dialogos ar reģionu pašvaldībām un pašvaldību tīkliem, regulāri apspriežoties arī ārpus Paplašināšanās dienas un apspriedēm attiecīgajās darba grupās; šajā saistībā uzsver, cik svarīgas ir klātienes sanāksmes, lai izpētītu visas iespējas un balstītos uz tiešajiem kontaktiem saistībā ar kopīgiem projektiem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzinīgi vērtē visaptverošo atbalstu, ko ES sniedz Rietumbalkānu valstu valdībām, lai risinātu Covid-19 pandēmijas radītās problēmas un efektīvi reaģētu uz neatliekamām veselības un sociālekonomiskajām vajadzībām; tā kā vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir centrālā loma pandēmijas risināšanā, RK mudina paplašināšanās procesā iesaistītās valstis līdzās Eiropas Komisijai tās iesaistīt efektīvā koordinēšanā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver ES fondu nozīmi cīņā pret negatīvām demogrāfiskām tendencēm lielākajā daļā paplašināšanās valstu; uzsver, ka, plānojot šos fondus, ir jārisina sociālās problēmas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka ir vajadzīga efektīvāka komunikācija, arī vietējā līmenī, lai uzsvērtu ES integrācijas sniegtās priekšrocības un cīnītos pret dezinformāciju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, cik svarīgs ir ekonomikas un investīciju plāns, kā arī IPA līdzekļi, lai atbalstītu vietējam līmenim svarīgas nozares, piemēram, tūrismu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atkārtoti norāda, ka tiesiskums un demokrātisko iestāžu darbība ir neapstrīdams Eiropas Savienības dalībvalstu darbības pamats un galvenās jomas, pēc kurām ES novērtē kandidātvalstu progresu ceļā uz dalību Eiropas Savienībā, un pauž bažas par nepietiekamo progresu un daudzām problēmām šajā jomā, joprojām pastāvošiem valsts nozagšanas elementiem, vājajiem rezultātiem organizētās noziedzības un korupcijas apkarošanā, nepietiekamo progresu tiesu reformu jomā un ziņojumiem par nežēlīgiem noziegumiem pret dažiem medijiem atsevišķās paplašināšanās valstīs; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka vide, kas veicina neatkarīgu mediju un aktīvas, spēcīgas pilsoniskās sabiedrības attīstību un darbību, ir priekšnoteikums pievienošanās procesā īstenoto sarežģīto reformu ilgtspējai un neatgriezeniskumam un pamats vietējās demokrātijas attīstībai; aicina pastiprināt demokrātisko procesu un mediju brīvības uzraudzību, arī saistībā ar Covid-19 pandēmiju; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām, ņemot vērā to tuvumu sabiedrībai, ir būtiska loma Eiropas vērtību veicināšanā un ievērošanā, pamattiesību aizsardzībā un visu minoritāšu aizsardzībā, un tās var būt nozīmīgi partneri un līderi cīņā pret rasismu un naida runu, diskriminācijas apkarošanā, dzimumu līdztiesības veicināšanā, neaizsargāto grupu un minoritāšu aizsardzībā un sociālās kohēzijas veicināšanā; šajā saistībā ļoti svarīga ir nacionālo minoritāšu tiesību aizsardzība; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ir pārliecināta par to, ka vietējās un reģionālās pašvaldības, ņemot vērā to īpašo lomu, kas izpaužas kā vietējo lēmumu pieņemšana un vispārējas nozīmes pakalpojumu sniegšana, varētu pildīt lielāku lomu dažu trūkumu novēršanā tiesiskuma un pamattiesību jomā, kā arī veicinot vietējo politikas pasākumu pārredzamāku un atbildīgāku īstenošanu un nodrošinot neaizsargāto grupu tiesību labāku aizsardzību; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina Komisiju pastiprināti veicināt labākās prakses apmaiņu starp vietējām un reģionālajām pašvaldībām par to, kā palielināt pilsoņu iesaisti vietējā budžeta sagatavošanā un politikas izstrādē, šajā nolūkā izmantojot, piemēram, līdzdalīgu budžeta plānošanu, un piedāvā pilnu atbalstu šajā nolūkā; |
| --- | --- |

27.

Piezīmes par konkrētām valstīm

| 28. | pilnībā atbalsta pēc iespējas drīzāku pievienošanās sarunu uzsākšanu ar Ziemeļmaķedoniju un Albāniju pēc tam, kad Padome būs apstiprinājusi to sarunu programmas, lai apliecinātu politisko atbalstu paplašināšanās procesam, atjaunotu tā uzticamību un vēlreiz apstiprinātu solījumu par pilntiesīgu dalību; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atgādina, ka ceļā uz pievienošanos ir jāpanāk progress ES atbalstītajā Belgradas Prištinas dialogā; aicina iesaistītās puses panākt strauju progresu normalizācijas procesā, īstenot iepriekš noslēgtos nolīgumus un virzīties uz priekšu ar juridiski saistošo visaptverošo nolīgumu; |
| --- | --- |

29.

SERBIJA

| 30. | ņem vērā līdzšinējo vispārējo progresu pievienošanās sarunās ar Serbiju un aicina paātrināt un padziļināt reformas tādās jomās kā tiesiskums un pamattiesības (tostarp tiesu varas neatkarības nodrošināšana), cīņa pret korupciju, mediju brīvība, kara noziegumu izskatīšana valsts iekšienē un cīņa pret organizēto noziedzību, kā arī atbilstoši sarunu programmā izklāstītajam panākt tālāku normalizāciju Belgradas un Prištinas dialoga ietvaros, kas noteiks pievienošanās sarunu vispārējo tempu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atzinīgi vērtē 4. kopas atvēršanu, kas dod jaunu impulsu visu paplašināšanās procesā iesaistīto valstu integrācijai, stiprina pievienošanās procesa uzticamību un ievieš praksē uzlaboto metodiku; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atzinīgi vērtē panākumus, kas gūti konstitucionālās reformas jomā, kura stiprina tiesu iestāžu neatkarību, un aicina Serbiju ieviest visus likumus un tiesību aktus, kas nepieciešami, lai reformas īstenotu uz vietas; aicina Komisiju sekot līdzi notiekošajām reformām un pamatīgi tās izvērtēt nākamajā ziņojumā par valsti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mudina Serbijas iestādes visos pārvaldības līmeņos stingri atbalstīt un popularizēt ES vērtības un nepārprotami informēt par valsts centieniem integrēties Eiropas Savienībā un par attiecībām ar ES kā Serbijas galveno politisko un ekonomisko partneri; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pauž cerību, ka Serbijā tiks saglabāta apņēmība veikt reformas, kā rezultātā drīzumā varētu tikt atvērtas turpmākās sadaļas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Serbiju rīkoties izlēmīgāk, lai uzlabotu vārda brīvības un neatkarīgu mediju darbības vidi, kā arī panāktu progresu cīņā pret korupciju; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atzinīgi vērtē Serbijas apņemšanos aktīvi veicināt reģionālo sadarbību un mudina Serbiju turpināt centienus stiprināt labas kaimiņattiecības un pārrobežu sadarbību; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atzinīgi vērtē Serbijas lēmumu, reaģējot uz nepamatoto un neizprovocēto Krievijas militāro agresiju, atbalstīt ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju par Ukrainas teritoriālās integritātes pārkāpšanu; aicina Serbiju pilnībā pievienoties Eiropas Savienības kopējai ārpolitikai un drošības politikai, tostarp visām sankciju kārtām, kas vērstas pret Baltkrieviju un Krievijas Federāciju; tādējādi Serbija vēlreiz apstiprinātu atbalstu Eiropas Savienības principiem un vērtībām un apņemšanos sadarboties ar Eiropas partneriem, lai panāktu mieru; |
| --- | --- |

37.

MELNKALNE

| 38. | ar bažām norāda uz politisko pušu polarizāciju, kas apgrūtina progresa panākšanu sarunās; RK mudina jauno valdību un politiskās partijas paātrināt reformas, kas vajadzīgas sadaļu slēgšanai, it īpaši tiesiskuma jomā; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mudina Melnkalni saglabāt un, iespējams, pat pārspēt savu iepriekšējo progresa līmeni pievienošanās sarunās, īpašu uzmanību pievēršot starpposma kritēriju izpildei, kas noteikti 23. un 24. sadaļā; tas būs nepieciešams, lai panāktu gan progresu vispārējās sarunās, gan turpmāk jebkuras sadaļas provizorisku slēgšanu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka cīņa pret korupciju un politisko ietekmi valsts iestādēs jāveic saskaņā ar tiesiskuma principu, ievērojot pārredzamības un pārskatatbildības nosacījumus, lai īstenotu valsts pārvaldes depolitizāciju visos pārvaldības līmeņos; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atzīst Melnkalnes mērķtiecīgos centienus un atzinīgi vērtējamos rezultātus saistībā ar arvien efektīvākajiem policijas un prokuratūras pasākumiem pret organizēto noziedzību; tomēr aicina Melnkalni steidzami novērst trūkumus savā krimināltiesību sistēmā, tostarp attiecībā uz veidu, kādā organizētās noziedzības lietas tiek izskatītas tiesās; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina EK mudināt Melnkalni pastiprināt centienus saistībā ar pārredzamu un iekļaujošu politikas veidošanu, tai skaitā īstenot lielāku centralizētu kontroli, lai noteiktu, cik kvalitatīva ir sabiedriskā apspriešanās ar ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina EK pastāvīgi pievērst uzmanību valsts finanšu pārredzamības prasībām, ņemot vērā arī Melnkalnes ārējo finansiālo neaizsargātību; |
| --- | --- |

43.

ALBĀNIJA

| 44. | atzinīgi vērtē to, ka Albānija, neraugoties uz grūtībām, kas saistītas ar pandēmijas negatīvās sociālās un ekonomiskās ietekmes novēršanu, turpināja koncentrēties uz reformām, kas nepieciešamas, lai valsts varētu pievienoties ES; pamatojoties uz Albānijas sniegumu, pievienošanās sarunas būtu jāuzsāk nekavējoties, tiklīdz Padome būs apstiprinājusi sarunu programmu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atzinīgi vērtē to, ka 2021. gada 25. aprīlī notika sekmīgas un labi organizētas vispārējās vēlēšanas, kuru pamatā bija vēlēšanu reforma saskaņā ar EDSO/ODIHR ieteikumiem; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atzinīgi vērtē simtprocentīgo atbilstību KĀDP, kas ir spēcīgs signāls par valsts apņemšanos virzīties uz ES; Albānija ir pastāvīgi risinājusi konstruktīvu dialogu ar kaimiņvalstīm un turpinājusi iesaistīties vairākās reģionālās sadarbības iniciatīvās, 2020. gadā sekmīgi pildīdama arī EDSO prezidentvalsts funkcijas; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver, ka visaptverošās tieslietu reformas īstenošanas pirmie rezultāti ir vērojami Konstitucionālās tiesas un Augstās tiesas darbībā; atzinīgi vērtē pārbaudes iestāžu pilnvaru pagarināšanu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atzinīgi vērtē progresu centienos stiprināt cīņu gan pret korupciju, gan organizētās noziedzības apkarošanas jomā, tai skaitā pastiprinot sadarbību ar ES dalībvalstīm un Eiropolu; tomēr atgādina, ka steidzami jāizvērš cīņa pret narkotiku tirdzniecības tīkliem; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina Albāniju turpināt un konsolidēt teritoriāli administratīvo reformu kā daļu no plašākas programmas, kuras mērķis ir veicināt decentralizāciju, stiprināt vietējo fiskālo autonomiju un palielināt pašvaldību spējas; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mudina Albāniju ātri pieņemt un īstenot atlikušos normatīvos aktus par minoritāšu tiesībām, it īpaši attiecībā uz pašidentifikāciju un minoritāšu valodu lietošanu saskaņā ar Eiropas standartiem un iesaistot visas attiecīgās ieinteresētās personas, kā arī palielināt Valsts nacionālo minoritāšu komitejas spējas; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina vēl vairāk stiprināt Albānijas Vietējo pašvaldību un valsts iestāžu konsultatīvās komitejas lomu kā pozitīvu piemēru vietējo pašvaldību lomas institucionalizēšanai politikas veidošanā; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atzinīgi vērtē Likuma par tautas skaitīšanu pieņemšanu un cer, ka gaidāmā tautas skaitīšana noritēs netraucēti un pilnīgā pārredzamībā, iesaistoties visām attiecīgajām ieinteresētajām personām un atbilstīgi starptautiskajiem standartiem; |
| --- | --- |

52.

| 53. | iesaka izveidot RK un Albānijas apvienoto konsultatīvo komiteju; tādēļ iesaka Albānijas valdībai iesniegt attiecīgu pieprasījumu un Stabilizācijas un asociācijas padomei pieņemt attiecīgo deklarāciju; |
| --- | --- |

53.

| 54. | aicina Albāniju turpināt pašreizējos centienus īstenot visaptverošu zemes nozares reformu un pārredzamā veidā konsolidēt īpašumtiesības, apspriežoties ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp izskatot dokumentu viltošanas gadījumus un strauji virzot reģistrācijas un kompensācijas procesu; |
| --- | --- |

54.

ZIEMEĻMAĶEDONIJA

| 55. | atzinīgi vērtē to, ka kopējais reformu līdzsvars, gatavojoties Ziemeļmaķedonijas dalībai ES, ir pozitīvs un nodrošina turpmāku progresu; pamatojoties uz Ziemeļmaķedonijas sniegumu, pievienošanās sarunas jāsāk nekavējoties, tiklīdz Padome būs pieņēmusi sarunu programmu, jo progresa trūkums mazina visas paplašināšanās politikas uzticamību; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atzinīgi vērtē to, ka parlamentārās opozīcijas partijas ir konsekventi iesaistījušās parlamentārajā darbā un dažos gadījumos palīdzējušas pieņemt svarīgākos tiesību aktus ar ES saistīto reformu jomā; aicina Ziemeļmaķedoniju palielināt centienus stiprināt parlamenta kā konstruktīva politiskā dialoga foruma lomu, it īpaši saistībā ar ES reformu programmu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pauž bažas par to, ka Ziemeļmaķedonijas un Albānijas sasaiste Padomes paplašināšanās lēmumos ir netaisnīga un neatspoguļo pašas ES apņemšanos novērtēt kandidātvalstu attīstību atsevišķi; mudina iesaistītās puses panākt vienošanos, kas ļautu sākt sarunas; RK stingri atbalsta vajadzību pēc iespējas ātrāk rīkot pirmās starpvaldību konferences ar abiem kandidātiem; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina gan centrālajā, gan vietējā līmenī uzlabot par ES līdzekļu pārvaldību atbildīgo darbības struktūru administratīvās un tehniskās spējas, it īpaši transporta, enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomās; |
| --- | --- |

58.

| 59. | atzinīgi vērtē centienus reģionālās sadarbības jomā, kā rezultātā Ziemeļmaķedonija spēja uzturēt labas attiecības ar kaimiņvalstīm un aktīvi iesaistījās reģionālajās iniciatīvās; atgādina, ka ir svarīgi sasniegt konkrētus rezultātus un kā daļu no paplašināšanās procesa godprātīgi īstenot Prespas līgumu ar Grieķiju; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atzinīgi vērtē Ziemeļmaķedonijas pielāgošanās līmeni KĀDP 96 % apmērā un tās aktīvo dalību ES krīzes pārvarēšanas misijās; |
| --- | --- |

60.

BOSNIJA UN HERCEGOVINA

| 61. | pauž bažas par Bosnijas un Hercegovinas ierobežoto progresu attiecībā uz galvenajām reformām, kas vajadzīgas, lai valsts iegūtu kandidātvalsts statusu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | atkārtoti apstiprina, ka Bosnijai un Hercegovinai ir zems sagatavotības līmenis, lai izpildītu saistības, ko paredz dalība ES, tāpēc tai ievērojami jāpaātrina ES acquis pārņemšanas process; atgādina, ka vēl nav pieņemta valsts programma ES acquis transponēšanai; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ir ļoti nobažījusies par Serbu Republikas iniciatīvām, kuras ir vērstas uz aiziešanu no Bosnijas bruņotajiem spēkiem, tiesu sistēmas un nodokļu sistēmas; pauž stingru atbalstu valsts teritoriālajai integritātei; |
| --- | --- |

63.

| 64. | aicina Bosniju un Hercegovinu īstenot Eiropas Cilvēktiesību tiesas un Bosnijas un Hercegovinas Konstitucionālās tiesas nolēmumus un grozīt vēlēšanu likumu, lai visas trīs pamatiedzīvotāju grupas būtu likumīgi pārstāvētas valsts iestādēs un visi pilsoņi varētu tikt ievēlēti jebkurā iestādē; |
| --- | --- |

64.

KOSOVA

| 65. | aicina dalībvalstis saskaņā ar Komisijas ieteikumiem un EP pozitīvajiem ieteikumiem, kurus RK stingri atbalsta, nodrošināt vīzu režīma liberalizāciju; |
| --- | --- |

65.

| 66. | uzsver, ka ir svarīgi panākt visaptverošu, juridiski saistošu nolīgumu par Serbijas un Kosovas attiecību normalizēšanu, lai abas puses varētu turpināt savu virzību uz Eiropu. Komiteja aicina Eiropas Komisiju neatlaidīgi meklēt risinājumus saistībā ar serbu vairākuma pašvaldību apvienības izveidi Kosovā; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pauž gandarījumu par to, ka 2021. gada augustā tika pieņemta tiesiskuma stratēģija un rīcības plāns, kuros noteikti galvenie uzdevumi tiesiskuma stiprināšanai; |
| --- | --- |

67.

| 68. | atkārtoti uzsver, cik svarīgas ir likumdošanas reformas, lai nodrošinātu skaidru kompetenču un finanšu resursu sadalījumu starp centrālo valdību un vietējām pašvaldībām; |
| --- | --- |

68.

| 69. | atkārtoti pauž lielu cerību, ka visi iepriekšējie nolīgumi tiks nekavējoties ievēroti un īstenoti; abām pusēm būtu arī jāizvairās no darbībām, kas apdraud stabilitāti, un retorikas, kura neveicina dialogu; |
| --- | --- |

69.

TURCIJA

| 70. | ar nožēlu norāda uz Turcijas pastāvīgo nopietno demokrātijas lejupslīdi Eiropas acquis pamatjomās, cilvēktiesību, tiesiskuma un pamatbrīvību – Eiropas Savienības pamatvērtību – veicināšanas un īstenošanas būtisku pasliktināšanos; uzsver, ka jaunais rīcības plāns cilvēktiesību jomā, lai gan principā atzinīgi vērtējama iniciatīva, nav piedāvājis konkrētus pasākumus, kā risināt šīs jomas visakūtākās problēmas, un ka ir jāveic efektīvi pasākumi; |
| --- | --- |

70.

| 71. | atkārtoti pauž lielu cerību, ka visi iepriekšējie nolīgumi tiks nekavējoties ievēroti un īstenoti; aicina Turciju atturēties no atjaunotām provokācijām vai vienpusējām darbībām, kas apdraud stabilitāti, un retorikas, kura neveicina dialogu; |
| --- | --- |

71.

| 72. | atkārtoti pauž bažas par līdzsvara un atsvara efektivitātes vispārējo vājināšanos politiskajā sistēmā un nosoda pastāvīgo praksi atstādināt no amata ievēlētos mērus un viņu vietā iecelt valdības norīkotus administratorus, kā arī citu vietējo pārstāvju apcietināšanu; aicina Turciju saskaņā ar Eiropas vietējo pašvaldību hartu un Venēcijas komisijas ieteikumiem atturēties no pasākumiem, kas ierobežo vietējo demokrātiju un kaitē vispārējam demokrātijas klimatam reģionālā un vietējā līmenī; Turcijai būtu arī jāpastiprina sadarbība ar Eiropas Padomi un attiecīgajām tās struktūrām un iestādēm, jāpievēršas galvenajiem to ieteikumiem, pilnībā jāīsteno Eiropas Cilvēktiesību konvencija un citi starptautiskie cilvēktiesību instrumenti, kuros Turcija ir līgumslēdzēja puse, kā arī jāizpilda visi Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumi saskaņā ar ECTK 46. pantu; aicina Turciju no jauna pievienoties Eiropas Padomes Konvencijai par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | atzīst Turcijas nozīmīgos centienus migrācijas jomā, uzņemot vairāk nekā 4 miljonus cilvēku un risinot jautājumus saistībā ar viņu vajadzībām; aicina Turciju nodrošināt pilnīgu un nediskriminējošu ES un Turcijas 2016. gada paziņojuma īstenošanu, arī attiecībā uz Kipras Republiku, tostarp pienākumu veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nepieļautu jaunus jūras vai sauszemes maršrutus, ko izmanto nelegālai migrācijai no Turcijas uz ES, un sadarboties ar kaimiņvalstīm; aicina arī pilnībā un efektīvi īstenot ES un Turcijas atpakaļuzņemšanas nolīgumu attiecībā uz visām dalībvalstīm; sadarbība tieslietu un iekšlietu jomā ar visām ES dalībvalstīm joprojām ir būtiska; norāda, ka neakceptēs nekādus trešo valstu mēģinājumus izmantot migrantus politiskiem mērķiem; |
| --- | --- |

73.

| 74. | aicina pilnībā ievērot visu ES dalībvalstu suverenitāti; nosoda Turcijas vienpusējās darbības Varošā un joprojām ir apņēmības pilna panākt visaptverošu Kipras jautājuma risinājumu ANO ietvaros un saskaņā ar attiecīgajām ANO Drošības padomes rezolūcijām; aicina Turciju panākt turpmāku progresu attiecību normalizācijā ar Kipras Republiku; |
| --- | --- |

74.

| 75. | ņem vērā Parīzes nolīguma ratifikāciju Turcijas parlamentā; uzsver, ka ir svarīgi ar šo jomu saistītās politikas izstrādē iesaistīt vietējās pašvaldības; atzinīgi vērtē deeskalāciju Vidusjūras austrumdaļā pēc tam, kad Turcija apturēja nelikumīgās ogļūdeņražu ieguves darbības Kipras jūras zonās, un uzsver, ka šī virzība ir jāturpina; aicina Turciju respektēt visu ES dalībvalstu, it īpaši Grieķijas un Kipras, suverenitāti to teritoriālajos ūdeņos un gaisa telpā; |
| --- | --- |

75.

| 76. | atzīmē, ka ir panākts zināms progress IPA II līdzekļu apguves paātrināšanā un dažu strukturālu trūkumu novēršanā, it īpaši resursu, lauksaimniecības un kohēzijas jomā (5. kopa); |
| --- | --- |

76.

| 77. | atkārtoti apstiprina, ka ES stratēģiskajās interesēs ir veidot sadarbīgas un abpusēji izdevīgas attiecības ar Turciju, un uzsver, ka ir svarīgi saglabāt atvērtus saziņas kanālus, lai risinātu domstarpības un mazinātu spriedzi, izmantojot dialogu un saskaņā ar ES tiesībām un starptautiskajām tiesībām; |
| --- | --- |

77.

| 78. | aicina Turciju nekavējoties izpildīt savas saistības saskaņā ar sarunu programmu, tostarp pilnībā un bez diskriminācijas īstenot asociācijas nolīguma papildprotokolu attiecībā uz visām dalībvalstīm; atkārto, ka būtiska ir visu dalībvalstu atzīšana; atkārto ES aicinājumu Turcijai pakāpeniski pieskaņoties ES kopējai ārpolitikai un drošības politikai un prioritārā kārtā mainīt arvien negatīvāko tendenci un atgādina par savu nostāju attiecībā uz dalībvalstu pievienošanos starptautiskām organizācijām; ar nožēlu atzīmē, ka Turcija turpina attālināties no Eiropas Savienības, un atgādina Padomes iepriekšējo secinājumu, kurā norādīts, ka tādēļ Turcijas pievienošanās sarunas ir faktiski apstājušās un nevar apsvērt iespēju atvērt vai slēgt citas sadaļas; |
| --- | --- |

78.

Vietējo un reģionālo pašvaldību loma paplašināšanās procesā

| 79. | uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību lomu ES noteikumu saskaņošanas procesā un to iespējamā piemērošanā; tāpēc integrācijas procesā jāpastiprina sadarbība starp centrālo un vietējo līmeni, it īpaši tādās jomās kā tiesību aktu saskaņošana, ekonomikas un ieguldījumu attīstība, publiskās pārvaldes reforma, tostarp vietējo sabiedrisko pakalpojumu attīstība, lauksaimniecība un pārtikas nodrošinājums, klimata politika un zaļā pārkārtošana, publiskais iepirkums un sociālā politika; |
| --- | --- |

79.

| 80. | atzinīgi vērtē to, ka ir uzsākts Rietumbalkānu ekonomikas un investīciju plāns, kas ir galvenais instruments, lai atbalstītu šo valstu ekonomikas atveseļošanos un attīstību; atgādina, ka EK iesniegtais plāns veido vienu trešdaļu no Rietumbalkānu IKP un tādējādi nostiprina ES kā līdzekļu devējas pozīcijas; uzsver, ka ir svarīgi tā īstenošanā savlaicīgi un pienācīgi iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

80.

| 81. | atzinīgi vērtē to, ka ir stājusies spēkā IPA regula (IPA III), kurā paredzēts piešķirt 9 miljardus EUR no EIP nodrošinātajiem 30 miljardiem EUR; atzinīgi vērtē to, ka IPA regulā un ar to saistītajā plānošanas procesā ir atzīta vietējās dimensijas un cilvēku savstarpējo kontaktu nozīme; aicina Komisiju turpināt pētīt iespējas veicināt centrālā un vietējā līmeņa sadarbību un pārrobežu sadarbību vietējā līmenī, tostarp starp dalībvalstīm un saņēmējvalstīm, lai pēc iespējas labāk izmantotu pieejamos līdzekļus; |
| --- | --- |

81.

| 82. | norāda uz politiskā plurālisma nozīmi demokrātiskajās sistēmās; šajā saistībā uzsver, ka politiskā plurālisma trūkums vai no opozīcijas partijām ievēlēto vietējā līmeņa amatpersonu viedokļu apspiešana un iebiedēšana dažās paplašināšanās procesa valstīs ir būtiska problēma vietējai demokrātijai un kavē ceļu uz ES dalībvalsts statusa iegūšanu; |
| --- | --- |

82.

| 83. | aicina EK izstrādāt praktiskus instrumentus, lai atbalstītu vietējo un reģionālo pašvaldību efektīvu spēju veidošanu Rietumbalkānos, tostarp izmantojot īpašas tematiskās atbalsta programmas un reģionālus tehniskās palīdzības projektus, kā arī pastāvīgu apmaiņu, mentorēšanu un tīklošanos; aicina Eiropas Komisiju gada pārskatos iekļaut atsauces uz šādām iniciatīvām; |
| --- | --- |

83.

| 84. | atzinīgi vērtē praksi izveidot ES integrācijas kontaktpunktu tīklu pašvaldībās, koordinējot ES delegāciju darbu paplašināšanās procesā iesaistītajās valstīs; šajā saistībā mudina apmainīties ar paraugpraksi un gūto pieredzi; |
| --- | --- |

84.

| 85. | vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir izšķiroša loma sekmīgā integrācijas procesā, tāpēc vietējās publiskās pārvaldes reforma un spēju veidošana ir būtiska visām paplašināšanās procesā iesaistītajām valstīm; šajā saistībā RK aicina Eiropas Komisiju izpētīt un, iespējams, paplašināt iniciatīvu “Atbalsts pārvaldības un vadības uzlabošanai” (SIGMA), iekļaujot tajā paplašināšanās procesā iesaistīto valstu pašvaldības; |
| --- | --- |

85.

| 86. | aicina Eiropas Komisiju precizēt rādītājus, lai novērtētu progresu, kas panākts publiskās pārvaldes reformu īstenošanā, iekļaujot vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

86.

| 87. | atzinīgi vērtē EK līdzšinējo atbalstu jaunatnes sadarbības stiprināšanai Rietumbalkānos, kam ir liela nozīme labu kaimiņattiecību uzturēšanā un turpmākajā attīstībā, tostarp atbalstu tādām iniciatīvām kā Jauniešu reģionālās sadarbības birojs; atzinīgi vērtē arī to, ka IPA fondi turpina prioritāri veicināt jaunatnes līdzdalību; |
| --- | --- |

87.

| 88. | uzsver, ka EIP ietvaros plānotajiem lielajiem infrastruktūras ieguldījumiem transporta, enerģētikas, zaļās un digitālās infrastruktūras jomās papildus pamattīkliem vienmēr jāietver arī reģionālā un vietējā savienojamība, lai vietējie iedzīvotāji varētu gūt labumu no šiem ieguldījumiem. |
| --- | --- |

88.

Briselē, 2022. gada 29. jūnijā

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Šis apzīmējums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244/1999 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

1

---

| 30.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 375/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 375/34

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Zaļā pārkārtošanās – Kāds ir līdzsvars starp sociālo pieņemamību un vides prasībām no pilsētu un reģionu viedokļa, lai veidotu noturīgas kopienas?”

(2022/C 375/06)

| Ziņotāja: | Hanna ZDANOWSKA (PL/PPE), Lodzas mēre |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Padomes prezidentvalsts pieprasījums |

Ziņotāja:

Hanna ZDANOWSKA (PL/PPE), Lodzas mēre

Atsauces dokuments:

Padomes prezidentvalsts pieprasījums

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Vispārīgas piezīmes

| 1. | atzinīgi vērtē zaļo pārkārtošanos kā vienu no Francijas prezidentūras galvenajām prioritātēm, jo pielāgošanās klimata pārmaiņām un to seku mazināšana, biodaudzveidības atjaunošana un aizsardzība, teritoriālās noturības pret dabas katastrofām nodrošināšana un veselīgas vides un labākas dzīves kvalitātes veicināšana palīdz veidot noturīgāku Eiropu un sasniegt Eiropas zaļā kursa un Parīzes nolīguma mērķus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | piekrīt publicētajam paziņojumam par jauno Klimatadaptācijas stratēģiju (1) un Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) īpašajam ziņojumam (2) un uzsver, ka zaļā pārkārtošanās nav iespējama bez vietējo un reģionālo pašvaldību, kā arī iedzīvotāju, uzņēmumu, inovāciju centru un universitāšu līdzdalības; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka zaļā pārkārtošanās būtu jāliek visu politisko lēmumu centrā, tādējādi veidojot jaunu, sistēmisku un integrētu pieeju turpmākās politikas un programmu sagatavošanai un īstenošanai; uzsver, ka zaļā pārkārtošanās būtu jāatvieglo ar digitālo pārkārtošanos, kas ietver modernu digitālo rīku, kuri atbilst augstiem ilgtspējas standartiem, tostarp stingriem demokrātijas un tehnoloģiju aizsardzības pasākumiem, ieviešanu un popularizēšanu, kā arī investīcijas tajos, jo tie ir galvenie pārmaiņu veicinātāji; šajā saistībā ir svarīgi atbalstīt arī mazāk attīstītos reģionus un lauku reģionus un dot tiem iespēju mazināt atpalicību, lai mazinātu dažādu teritoriju nevienlīdzību; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vietējais un reģionālais līmenis ir noturības veidošanas stūrakmens. Svarīgi ir vietējā un reģionālā līmenī (publiskajā pārvaldē, vietējā un reģionālajā pārvaldē, iedzīvotāju un ekonomikas dalībnieku vidū) palielināt visu vietējās un reģionālās sabiedrības locekļu līdzatbildības un kopības sajūtu, taču tāpēc ir vajadzīgs pienācīgs un visaptverošs institucionāls un finansiāls atbalsts; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina klimata krīzes, biodaudzveidības krīzes un Ukrainā notiekošā kara kontekstā jūtami nostiprināt visu veselības un aprūpes nozari, uzskatot veselību par zaļās pārkārtošanās galveno motīvu un prioritāti un stiprinot klimata un veselības politikas sinerģiju saskaņā ar 8. vides rīcības programmas ieteikumiem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata, ka noturīga kopiena spēj izturēt un absorbēt klimata apdraudējumu un citu risku sekas un atgūties no tām. Tāpēc svarīgi ir ne tikai mazināt negatīvās sekas, bet arī, ieviešot virkni risinājumu, kas dod stimulu rīcībai, radīt gaisotni, kurā var uzplaukt gan sabiedrība, gan vide, gan ekonomika; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver: kopienu noturību var arī panākt, veidojot noturīgas politiskās sistēmas, kas atbalsta vienlīdzību, solidaritāti, sociālo taisnīgumu un dzimumu līdztiesību, bērnu un jauniešu iesaistīšanu un nevienu neatstāj novārtā, it īpaši neaizsargātas grupas, un ņemot vērā teritoriālo daudzveidību, piemēram, lauku, piekrastes, kalnu, salu, arhipelāgu vai tālākos reģionus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka politiskajās stratēģijās, kas iestājas par zaļām ražošanas metodēm un tehnoloģijām, ir arī jāuzlabo vietējo mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) konkurētspēja, jāļauj radīt un attīstīt zaļās darbvietas un pilnveidot darba ņēmēju prasmes; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ņemot vērā augstās enerģijas cenas un karu Ukrainā, atkārtoti aicina pilnībā aizliegt Krievijas gāzes, naftas un ogļu importu Eiropā un mudina vietējās un reģionālās pašvaldības sākt izstrādāt ārkārtas rīcības plānus ar mērķi sagatavoties šādu sankciju sekām; uzskata, ka REPowerEU plāns ir veids, kā paātrināt enerģētikas pārkārtošanu, samazināt ES vispārējo atkarību no enerģijas un izejvielu importa un tādējādi ierobežot ar to saistītos politiskos, ekonomiskos un drošības riskus; tomēr ir dziļi sarūgtināta par to, ka nav nepārprotami minēta pilsētu un reģionu loma gan pašreizējās enerģētikas krīzes pārvarēšanā, gan tās ilgtermiņa risinājumu nodrošināšanā; |
| --- | --- |

9.

Pareiza politikas pasākumu kopuma izvēle sistēmu noturībai

| 10. | atbalsta klimatnoturīgas Eiropas definīciju, kurā atbilstīgi pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” izvirzītajam uzdevumam vides, sociālo un ekonomisko sistēmu noturība ir savienota ar apņēmību nodrošināt ilgtermiņa ilgtspējīgu attīstību, tostarp vienlīdzību, sociālo taisnīgumu un dzimumu līdztiesību. Svarīgi ir iekļaut bērnus un jauniešus, nevienu neatstāt novārtā un stiprināt politisko sistēmu noturību, lai veicinātu kopīgas vērtības, solidaritāti un cieņu pret daudzveidību, ko panāk ar iekļaujošu sociālo pārveidi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | saskaņā ar paziņojumu par jauno ES Klimatadaptācijas stratēģiju uzsver nepieciešamību pēc iespējas ātrāk sistēmiski un apzināti reaģēt uz klimata pārmaiņām; norāda, ka noturība ir sarežģīta koncepcija, kam vajadzīgi integrēti, daudznozaru un elastīgi risinājumi, kuri izstrādāti saskaņā ar teritoriālo pieeju un balstīti uz pierādījumiem; uzsver, ka noturīgu sistēmu veidošana ir saistīta ar prioritāšu pareizu izvēli un sinerģiju starp dažādām politikas jomām, kas atbalsta pārtapšanu par ilgtspējīgu teritoriju, kura spēj pārvarēt krīzes un satricinājumus un vienlaikus ir sagatavota pašreizējo un paredzamo seku mazināšanai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | šajā sakarā ierosina investīciju projektos iekļaut klimata risku analīzi un klimata neaizsargātības analīzi un attiecīgi pielāgot izmaksu un ieguvumu scenārijus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž bažas arī par gaidāmo enerģētikas krīzes asimetrisko reģionālo ietekmi uz ES pilsētām un reģioniem, kas atspoguļo to atšķirīgās spējas reaģēt uz energoapgādes traucējumiem un enerģijas cenu kāpumu, un aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis, izstrādājot un īstenojot attiecīgos pasākumus, pienācīgi ņemt vērā šo asimetriju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atbalsta priekšlikumus paātrināt vietējās atjaunīgās enerģijas un energoefektivitātes pasākums ar mērķi nodrošināt Eiropas enerģētisko suverenitāti un drošību un cīnīties pret enerģētisko nabadzību, it īpaši ņemot vērā karu Ukrainā un tā negatīvo ietekmi uz Eiropas enerģētiku; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atbalsta plānus un darbības taisnīgai un iekļaujošai pārkārtošanai ogļu ieguves apgabalos, kurai ar pietiekamu šim nolūkam vajadzīgo finansējumu vajadzētu sekmēt minēto reģionu attīstību un centienus pārvarēt šķēršļus, ar ko tie varētu saskarties, un radīt jaunu modeli to attīstībai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka galvenie šķēršļi, kas neļauj strauji ieviest mazoglekļa tehnoloģijas, ir saistīti gan ar finanšu resursu un cilvēkresursu trūkumu, pašreizējām politikas stratēģijām, regulējumu un organizatoriskajām struktūrām, kas joprojām ir atkarīgas no fosilā kurināmā, gan arī ar sociālajiem un kultūras faktoriem, piemēram, sabiedrības akcepta trūkumu, kurš galvenokārt izriet no fakta, ka pārkārtošanās rezultātā tiks likvidētas darbvietas un samazināsies iedzīvotāju skaits (it īpaši ogļu ieguves reģionos); šajā saistībā uzskata, ka inovācijai jārodas konkrētā vietējā vidē, tās ietekmei uz vispārējo sistēmu un kopienu jābūt tiešai un tai jādarbojas pretēji procesiem, kas izraisa sabiedrības akcepta trūkumu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina sniegt atbalstu, kas atvieglotu bezemisiju un mazemisiju, aktīvas un publiskas mobilitātes un transporta risinājumu izstrādi un piekļuvi tiem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzīmē, ka klimata pārmaiņas, iespējams, ir pasaulē vislielākais apdraudējums veselībai XXI gadsimtā, un tādēļ aicina uz daudzdisciplīnu un daudznozaru sadarbību un tādas pieejas kā “Viena veselība” izmantošanu, kuras rezultātā visos pārvaldības līmeņos starptautiskajās aģentūrās, nevalstiskajās organizācijās un akadēmiskajās iestādēs tiks koordinēta rīcība dabas aizsardzības, biodaudzveidības atjaunošanas, kā arī dzīvotņu un ekosistēmu atjaunošanas jomā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka katastrofu riska mazināšanas pasākumi, kuru pamatā ir ekosistēmiska pieeja, ir rentabli politikas instrumenti. Tomēr tie netiek pilnībā izmantoti, un to potenciāls būtu vēl vairāk jāstiprina ES līmenī (3); |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina paātrināt pāreju uz aprites ekonomiku un uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību lomu šajā procesā; aicina popularizēt jaunus uzņēmējdarbības modeļus un stiprināt instrumentus, it īpaši pašvaldību ekonomikā un tās t. s. patērētāju paplašinātas atbildības mehānismos, publiskā un privātā sektora partnerības mehānismos un ar aprites ekonomiku saistītajā ilgtspējīga patēriņa un ražošanas modeļu, zaļa vai ilgtspējīga publiskā iepirkuma veicināšanā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atbalsta novatorisku pārvaldības risinājumu ieviešanu publiskajā sektorā, izmantojot “dzīvās laboratorijas” koncepciju; uzsver: lai veidotu noturīgas kopienas, būtiski ir palīdzēt tām rast efektīvus veidus, kā pārvarēt izaicinājumus, izmantojot publisko pakalpojumu lietotāju radošumu un inovāciju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina investīciju procesos ņemt vērā dabā balstītus risinājumus. Šajā iniciatīvā (4), kas ir daļa no jaunās ES Klimatadaptācijas stratēģijas, par prioritāti ir noteikti dabā balstīti risinājumi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzinīgi vērtē iniciatīvas (tostarp Pilsētas mēru paktu un Eiropas Klimata paktu), kas mudina vietējās un reģionālajās pašvaldības izvirzīt vērienīgākus mērķus un vairāk īstenot pārveidi veicinošus pasākumus. Šo iniciatīvu vēstnieku darbība būtu jāpastiprina un jāpārņem kā paraugs citās vietās, lai palielinātu informētību par klimata pārmaiņām visos pašvaldību līmeņos un paātrinātu to pārkārtošanos; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atbalsta pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu klimatam, enerģētikai un vides aizsardzībai (CEEAG). Minētās pamatnostādnes ļaus palielināt Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanā ieguldītā darba efektivitāti, it īpaši ēku renovācijas, biodaudzveidības, tīras mobilitātes, atjaunīgās enerģijas un resursefektivitātes jomā ar mērķi atbalstīt pāreju uz aprites ekonomiku; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina radīt piemērotus apstākļus sociālās ekonomikas attīstībai. Lai radītu sociālās ekonomikas attīstībai piemērotu vidi, izšķiroša nozīme ir politiskajam un tiesiskajam regulējumam. Tas nozīmē arī nodokļu, publiskā iepirkuma un valsts atbalsta regulējumu, kas jāpielāgo sociālās ekonomikas vajadzībām; |
| --- | --- |

25.

Vietējās un reģionālās pašvaldības kā galvenie zaļās pārkārtošanās dalībnieki

| 26. | aicina izveidot labi funkcionējošu daudzlīmeņu pārvaldības sistēmu kā vietējā, lielpilsētu un reģionālā līmenī, tā valsts, ES un pasaules līmenī. Radikālām un ilgstošām dzīvesveida pārmaiņām, kas ļautu izveidot taisnīgu, ilgtspējīgu, mazoglekļa un noturīgu sabiedrību, ir vajadzīga gan augšupēja, gan lejupēja sadarbība; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver faktu, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir zaļās pārkārtošanās “vadošie dalībnieki”: tās īsteno 70 % no visiem ES tiesību aktiem, 70 % no klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumiem, 90 % no pielāgošanās stratēģijām un 65 % no ilgtspējīgas attīstības mērķiem, kā arī veic vienu trešdaļu no publiskajiem izdevumiem un divas trešdaļas no publiskajām investīcijām. Vietējās un reģionālās pašvaldības vislabāk pārzina vietējos un reģionālos izaicinājumus, un tāpēc būtu jānodrošina instrumenti, kas tām ļautu rast vietējiem apstākļiem vispiemērotākos risinājumus; taču šīs pašvaldībām uzticētās funkcijas nenozīmē, ka tās ir vienīgās, kam jāuzņemas atbildība. Augstāko pārvaldes līmeņu pienākums ir atbalstīt visus vietējo un reģionālo pašvaldību centienus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mudina plašāk īstenot līdzdalības pārvaldību (diskusijas, budžeti u. c.) un daudzpusēju pārvaldību, jo tas palielina izredzes veikt optimālas zaļās investīcijas lauku mazpilsētās, pilsētās un reģionos; vērš uzmanību uz to, ka vietējās un reģionālās pašvaldības atbalsta lēmumu pieņemšanas procesu visos posmos un sniedz aktīvu atbalstu politisko stratēģiju ietvaros; |
| --- | --- |

28.

| 29. | norāda, ka domāšana globālā līmenī un rīcība vietējā līmenī ir vienīgais veids, kā sasniegt Parīzes nolīgumā izvirzītos vērienīgos klimata mērķus. Šajā saistībā Komiteja aicina Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) aktīvi un jēgpilni iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības kā uzticamu COP partneri klimatrīcības jomā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mudina vietējās un reģionālās pašvaldības rīkot vietējus klimata samitus, kas pozitīvi ietekmē vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanos jautājumos par pielāgošanos klimata pārmaiņām un enerģētikas pārkārtošanu, kā arī dod iespēju sagatavot Reģionu komitejas ieteikumus ikgadējām ANO klimata konferencēm; |
| --- | --- |

30.

Noturības veidošanas sociālā dimensija

| 31. | uzsver, ka jebkuras pārkārtošanās kontekstā izšķiroši svarīgi ir lēmumu pieņemšanas procesā iesaistīt vietējās kopienas; aicina vairāk iestāties par darbībspējas nodrošināšanu, iekļautību, kopīgām vērtībām un solidaritāti, iesaistot visus dalībniekus noturīgāku kopienu veidošanā; šajā saistībā būtiska nozīme ir arī jauniešu iesaistīšanai; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina izstrādāt instrumentus, ar kuriem motivēt mājsaimniecības iesaistīties pārkārtošanās procesos, un paredzēt dažādus atbalsta veidus, it īpaši visneaizsargātākajām iedzīvotāju grupām un teritorijām; šajā saistībā atzinīgi vērtē Sociālā klimata fonda izveidi un aicina nodrošināt finansiālu atbalstu, izmantojot dalītas pārvaldības sistēmu, kurā tiktu ievēroti partnerības un daudzlīmeņu pārvaldības principi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina stiprināt gan ražojošo patērētāju, gan parasto patērētāju lomu zaļās pārkārtošanās procesā, pieņemot tiesību aktus, kas ierobežotu zaļmaldināšanu un stimulētu apzinātu izvēli; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina atvieglot un stimulēt attiecīgas iniciatīvas, kā arī mazināt šķēršļus vietējo atjaunīgās enerģijas kopienu izveidei, jo tās ir svarīgs instruments, ar ko veicināt atjaunīgās enerģijas plašu izmantošanu un izveidot decentralizētu energosistēmu, vienlaikus nodrošinot vietējos ekonomiskos un sociālos ieguvumus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | norāda, ka paziņojumā par REPowerEU energotaupības potenciāls nav pietiekami uzsvērts, un aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt tādus pasākumus kā iedzīvotāju izpratnes palielināšanas kampaņas, kas veicinātu ieradumu maiņu; |
| --- | --- |

35.

Izglītība un mācīšanās noturības veidošanai

| 36. | uzsver, ka zaļā pārkārtošanās ir iespējama tikai tad, ja tiek veidots zināšanu kapitāls, visos izglītības līmeņos izglītojot par klimata jautājumiem, pilnveidojot prasmes un pārkvalificējoties; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka Klimata paktam būtu jāpaātrina to saistību īstenošana, ko vietējie dalībnieki (MVU, skolas, vietējās iestādes, augstskolas u. c.) jau ir uzņēmušies vietējā līmenī, un jārada jaunas saistības, lai Eiropa līdz 2050. gadam kļūtu par pirmo klimatneitrālo kontinentu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atbalsta pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” mērķus, principus un pamatnostādnes un aicina stiprināt projektu ilgtspējas prasības un uzraudzīt to ietekmi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka liela nozīme ir pasākumiem, kuru mērķis ir sekmēt, paplašināt un finansēt pašreizējās un jaunas iniciatīvas, kuras atbalsta zināšanu un labākās prakses apmaiņu ES, valstu, reģionālā un vietējā līmeņa tīklos, kā arī pilsētu savstarpējo sadarbību, piemēram, mācīšanos no līdzbiedriem, izpētes vizītes, mentorēšanu un konsultēšanos partneru starpā; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina vietējās un reģionālās pašvaldības darīt visu iespējamo, lai pārkārtošanās projektu īstenošanā veicinātu savstarpēju sadarbību, kas pārsniedz administratīvās robežas, tostarp starpreģionālo, starppašvaldību un pārrobežu sadarbību visā ES; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ierosina cīņā pret klimata pārmaiņām vietējā un reģionālajā līmenī izmantot paraugpraksi, ko rada tādas iniciatīvas kā Pilsētas mēru pakts, koalīcija “Under2”, ES misijas u. c. Mērķis ir izmantot datus, kas savākti, izstrādājot ilgtermiņa klimata stratēģijas, un dalīties pieredzē par sekmīgām metodēm, inovatīviem risinājumiem un vērtīgām atziņām, kas gūtas no šādām iniciatīvām; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Eiropas Komisiju apsvērt iespēju izveidot īpašu instrumentu tehniskās palīdzības sniegšanai un informācijas apmaiņai starp vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kuras saskaras ar līdzīgiem izaicinājumiem zaļās pārkārtošanās un noturīgu kopienu veidošanas jomā, un sniegt finansiālu atbalstu ES paraugprakses apmaiņai (izpētes vizītes); |
| --- | --- |

42.

| 43. | norāda, ka svarīga ir paaudžu sadarbība, jaunatnes viedokļu visaptveroša uzklausīšana un atbalsts no programmas “Vēlēti jaunāka gadagājuma politiķi”; atbalsta inovācijas ekosistēmas veidošanu, izmantojot projektus, programmas un darbības, kas vērstas uz talantīgiem jauniešiem un kuras ļautu izmantot jauniešu potenciālu zaļās pārkārtošanās procesā; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ierosina izveidot vietējos/reģionālos klimata centrus, kas darbotos kā informācijas punkti un mudinātu vietējās kopienas sekmēt zaļo pārkārtošanos. Šādiem centriem var piemist potenciāls uzsākt augšupējas iniciatīvas un projektus, kas mobilizē un veicina sadarbību gan starp apņēmīgajiem, gan skeptiskajiem, gan arī neieinteresētajiem pilsētu un reģionu iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

44.

Sabiedrības informētības uzlabošana un pārmaiņu uzraudzība

| 45. | uzsver, ka efektīvas klimata politikas priekšnoteikums ir sabiedrības informētība par klimata pārmaiņām, to cēloņiem un sekām. Ar modernām tehnoloģijām saistītu rīku (tālizpēte, transporta telemātika, droni, IKT) izmantošana ļauj ievērojami efektīvāk īstenot pieņemto klimata politiku; |
| --- | --- |

45.

| 46. | sabiedrība, kas apzinās klimatiskos apdraudējumus, izrāda lielāku solidaritāti sarežģītu un bieži vien dārgu pasākumu akceptēšanā. Aktuāla un uzticama informācija ir pamats darbībām un to akceptēšanai vietējās un reģionālajās kopienās; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver, ka zaļās pārkārtošanās panākumi ir atkarīgi no liela vietējo partneru skaita iesaistīšanās. Svarīga ir skaidra un savlaicīga komunikācija par pārkārtošanās procesu, kā arī dialogs, it īpaši par sarežģītiem jautājumiem, piemēram, par individuālā transporta ierobežošanu vai tādu objektu izveidi, kas ir vajadzīgi pašvaldību ekonomikai, bet kurus sabiedrībai ir grūti pieņemt; |
| --- | --- |

47.

Ekonomikas dalībnieki un noturības veidošana

| 48. | uzsver, ka uzņēmumiem un rūpniecībai būtu jāatbalsta klimatadaptācijas centieni un ka būtu jāievieš juridiski un finanšu instrumenti, lai novērstu to, ka uz vietējiem iedzīvotājiem tiek pārnestas negatīvu uzņēmējdarbības ārējo faktoru izmaksas; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina ar tiesisko regulējumu stimulēt ilgtspējīgu ražošanu, paredzot paplašinātu ražotāja atbildību par arvien lielāku produktu grupu skaitu un atsevišķiem to aprites cikla posmiem; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atzinīgi vērtē Rūpniecisko emisiju direktīvas pārskatīšanu, kuras mērķis ir ne tikai palīdzēt novērst un kontrolēt piesārņojumu, bet arī stimulēt inovāciju, atalgot celmlaužus un palīdzēt nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES tirgū; |
| --- | --- |

50.

| 51. | norāda, ka ir jāizvērš vairāk pārrobežu projektu un jāattīsta infrastruktūra ilgtspējīgas enerģētikas jomā, ja vēlamies Eiropas Savienībā panākt bezemisiju un pilnībā integrētu energosistēmu. Jālikvidē esošie šķēršļi un jāstiprina pārrobežu sadarbība mazoglekļa un atjaunīgo energoresursu jomā; |
| --- | --- |

51.

| 52. | norāda, ka jāveicina iekšējais būvizstrādājumu tirgus, izmantojot tiesisko regulējumu, kas ir piemērots, lai renovācijas viļņa īstenošanu padarītu dinamiskāku un stimulētu investīcijas ilgtspējīgajā būvniecībā; |
| --- | --- |

52.

Ilgtspējīgs patēriņš

| 53. | aicina veikt likumdošanas pasākumus, lai visas fiziskās preces ES tirgū padarītu videi draudzīgākas, apritīgas un energoefektīvas visā to aprites ciklā – no projektēšanas līdz ikdienas lietošanai un beidzot ar pārprofilēšanu un atkalizmantošanu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | aicina ieviest izmaiņas tiesību aktos, lai cīņu pret pārtikas izšķērdēšanu padarītu efektīvāku, tostarp veicinātu ilgtspējīgas pārtikas nozares attīstību (stratēģija “No lauka līdz galdam”) un mazinātu pārtikas pārstrādes un mazumtirdzniecības nozares ietekmi uz vidi, veicot pasākumus transporta, uzglabāšanas, iepakošanas un pārtikas izšķērdēšanas novēršanas jomā, un stimulētu ilgtspējīgu pārtikas patēriņu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pauž atbalstu Komisijas pasākumiem, kuru mērķis ir sekmēt ES sociālās ekonomikas attīstību, kas patiešām spēj pārvarēt izaicinājumus saistībā ar pārtikas izšķērdēšanu, produktu īso aprites ciklu un jaunu zaļo darbību izvēršanu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | vērš uzmanību uz to, ka pašreizējo krīžu un ar tām saistīto izaicinājumu dēļ vietējās un reģionālās pašvaldības ir spiestas pastāvīgi pārskatīt savus mērķus, apzināt riskus un dinamiski reaģēt uz jauniem attīstības ierobežojumiem, un tas var apgrūtināt pārkārtošanās īstenošanu nepārtrauktā un visaptveroša veidā; |
| --- | --- |

56.

Noturības veidošanas finansiālā dimensija

| 57. | stingri uzsver, ka vissvarīgākie fondi (ES kohēzijas politika, Atveseļošanas un noturības mehānisms, Taisnīgas pārkārtošanās fonds, Modernizācijas fonds u. c.), kā arī tie, kas tieši paredzēti vietējam un reģionālajam līmenim (finanšu instruments videi LIFE, Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments u. c.) un kuru mērķis ir atbalstīt zaļo pārkārtošanos, tiek plānoti valsts līmenī un ka vietējo un reģionālo pašvaldību projektu tvērums ir atkarīgs no centrālās valdības vadlīnijām. Būtu jāievieš procedūras, kas nodrošinātu pēc iespējas lielāku vietējo un reģionālo pašvaldību iesaisti ES līdzekļu plānošanā un īstenošanā atbilstoši to vajadzībām; |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzsver, ka Eiropas Komisijas iesniegtajā REPowerEU plānā, kas attiecas uz enerģijas ietaupījumu palielināšanu, piegāžu dažādošanu, atjaunīgo energoresursu attīstības paātrināšanu, fosilā kurināmā patēriņa samazināšanu un uz viedām investīcijām, būtu jāparedz finansiāls atbalsts vietējām un reģionālajām pašvaldībām tā īstenošanai, kā arī jāpiešķir šim nolūkam pašreizējais vai jauns ES finansējums; aicina dalībvalstis Atveseļošanas un noturības mehānisma neizlietotos līdzekļus novirzīt, lai atbalstītu vietējo plānošanu enerģētiskās drošības jomā un investīcijas atjaunīgajos energoresursos un energoefektivitātē; |
| --- | --- |

58.

| 59. | atgādina par Līguma noteikumu lomu vietējo un reģionālo pašvaldību darbību finansēšanā, it īpaši klimata aizsardzības jomā. Pārmaiņu īstenošana jāpielāgo vietējo kopienu apstākļiem un iespējām, lai šīs pārmaiņas ieviestu efektīvi, neuzliekot iedzīvotājiem pārmērīgu slogu; tādēļ aicina Eiropas Komisiju pārskatīt pašvaldību ekonomikas finansēšanas principus tā, lai varētu ieviest labākus risinājumus visneatliekamāko vajadzību finansēšanai šajā jomā, kas atstāj ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

59.

| 60. | aicina vienkāršot publiskā atbalsta noteikumus, tostarp atbalstu finansēšanas risinājumiem un atkritumu apsaimniekošanai būtisku sistēmu uzturēšanai, it īpaši paredzot, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir iespējas finansēt šo sistēmu darbību, kā arī sniegt palīdzību krīzes pārvarēšanai un atbalstīt ekonomikas dalībniekus, tostarp mikrouzņēmumus; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzsver, ka ir jācīnās pret enerģētisko nabadzību un mobilitātes nabadzību, īstenojot energoefektivitātes pasākumus un plašāk ieviešot atjaunīgos energoresursus (AER), un ka dalībvalstīm šajā jomā jāsniedz atbalsts vietējā un reģionālajā līmenī; tādēļ uzskata, ka būtiski ir samazināt energoefektivitātes un AER pasākumu sākotnējo izmaksu slogu, it īpaši mājsaimniecībām, mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem, kā arī neaizsargātām patērētāju grupām; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzsver, ka pašreizējās ETS pārskatīšanas ietvaros paredzētais finansējums ir nepietiekams, lai nodrošinātu patiesi taisnīgu pārkārtošanos, un ka būtu jāapsver iespēja Sociālajam klimata fondam piešķirt ar autotransporta un ēku ETS (ETS II) nesaistītus ieņēmumus; ierosina Sociālajam klimata fondam paredzēto ieņēmumu apvienošanu sākt vēl pirms ETS II piemērošanas; |
| --- | --- |

62.

| 63. | uzskata, ka Sociālajam klimata fondam būtu jāatsver negatīvā ietekme uz mājsaimniecībām, mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem un visneaizsargātākajiem mobilitātes lietotājiem un jānodrošina sociāli ilgtspējīga attīstība; |
| --- | --- |

63.

| 64. | mudina privāto sektoru (tostarp ar paplašinātu ražotāja atbildību) vairāk iesaistīties pilsētu un reģionu noturības veidošanā; |
| --- | --- |

64.

| 65. | aicina palielināt Eiropas konkurences tiesību elastību, it īpaši attiecībā uz valsts atbalstu, jo tajās nav pietiekami ņemts vērā konkurences raksturs, ar ko saskaras ES uzņēmumi trešās valstīs, kurās netiek ievēroti tie paši noteikumi; |
| --- | --- |

65.

| 66. | norāda, ka pārāk zemu ir novērtētas izmaksas, kas daudzo krīžu un novēlota atbalsta no augstākiem pārvaldības līmeņiem dēļ gulstas uz vietējām pašvaldībām; tāpēc aicina apzināt priekšlikumus efektīvākiem risinājumiem; |
| --- | --- |

66.

| 67. | aicina palielināt finansiālo atbalstu zaļajām investīcijām, kurām ir “sniega bumbas efekts”, mobilizējot turpmāku rīcību zaļās pārkārtošanās veicināšanai; |
| --- | --- |

67.

| 68. | vērš uzmanību uz to, ka papildus tiešai piekļuvei finansējumam vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu jāsaņem pienācīga tehniskā palīdzība un atbalsts spēju veidošanai, lai izmantotu esošās finansēšanas iespējas, kā arī lai palīdzētu minētajām pašvaldībām efektīvi līdzsvarot privāto un publisko finansējumu. Turklāt investīcijām maksimāli jāizmanto zaļš un ilgtspējīgs publiskais iepirkums; |
| --- | --- |

68.

| 69. | atbalsta ideju par “zaļo budžetu” kā fiskālās politikas veidošanas rīku, kas palīdz sasniegt vides mērķus. Tas ļaus novērtēt budžeta vai attiecīgi fiskālās politikas ietekmi uz vidi, kā arī tās atbilstību valsts un starptautisko saistību īstenošanai (5); |
| --- | --- |

69.

| 70. | aicina turpināt administratīvo vienkāršošanu un samazināt regulatīvos šķēršļus jaunu un novatorisku tehnoloģiju un uzņēmējdarbības modeļu izstrādei un ieviešanai; |
| --- | --- |

70.

| 71. | norāda, ka izaicinājumus saistībā ar klimata politikas īstenošanu lielā mērā jāpārvar pašvaldībām un vietējām iestādēm, turpretim iespējamais finansējums (piemēram, nodokļu ieņēmumi, emisijas kvotas) lielākoties tiek piešķirts centrālajam budžetam; aicina pārskatīt līdzekļu pieejamības principus; |
| --- | --- |

71.

Ekosistēmu pakalpojumu piedāvājuma stiprināšana

| 72. | norāda, ka ir jāuzsāk īpaši pasākumi, kas ļautu racionalizēt ūdens apsaimniekošanu pilsētu teritorijās, sevišķi ūdens resursu apsaimniekošanu, ņemot vērā savienojumus ar sateces baseinu sistēmu, un jāizstrādā programma investīciju izvēršanai neliela apjoma ūdeņu uzkrāšanas rezervuāros un šim nolūkam izveidot fondu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pauž bažas par to, ka, neraugoties uz ES vides aizsardzības tiesību aktu plašo darbības jomu, joprojām pastāv lielas nepilnības ekosistēmu tiesiskajā aizsardzībā (6), savukārt ekosistēmu atjaunošana ir būtiska, lai saglabātu augstu dzīves kvalitāti un to procesu nepārtrauktību, kas nepieciešami ilgtspējīgai attīstībai. |
| --- | --- |

73.

Briselē, 2022. gada 30. jūnijā

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=COM:2021:82:FIN

1

(2)  https://report.ipcc.ch/ar6wg2/pdf/IPCC_AR6_WGII_FinalDraft_FullReport.pdf

2

(3)  Climate change adaptation and disaster risk reduction in Europe Enhancing coherence of the knowledge base, policies and practices 15/2017, Eiropas Vides aģentūra, https://www.eea.europa.eu/publications/climate-change-adaptation-and-disaster.

3

Climate change adaptation and disaster risk reduction in Europe Enhancing coherence of the knowledge base, policies and practices 15/2017

(4)  https://climate-adapt.eea.europa.eu/eu-adaptation-policy/sector-policies/ecosystem

4

(5)  https://www.oecd.org/environment/green-budgeting/

5

(6)  Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment, 2020 https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC120383.

6

Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment

---

| 30.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 375/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 375/41

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Zaļā budžeta plānošana vietējā un reģionālajā līmenī”

(2022/C 375/07)

| Ziņotājs: | Vincent CHAUVET (FR/RE), Otēnas mērs |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Prezidentvalsts pieprasījums izstrādāt atzinumu, Reglamenta 41. panta a) apakšpunkts |

Ziņotājs:

Vincent CHAUVET (FR/RE), Otēnas mērs

Atsauces dokuments:

Prezidentvalsts pieprasījums izstrādāt atzinumu, Reglamenta 41. panta a) apakšpunkts

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | norāda, ka ar 2019. gadā sākto ES zaļo kursu ir izveidots ceļvedis virzībai uz klimatneitrālu, resursefektīvu, apritīgu un konkurētspējīgu Eiropu 2050. gadā, un uzsver valstu budžetu būtisko lomu publisko investīciju, patēriņa un nodokļu pārorientēšanā uz zaļām prioritātēm, skaidri apņemoties lielāku uzsvaru likt uz zaļu budžeta plānošanu Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, cik svarīga ir gan zaļa budžeta plānošana, lai 2050. gadā būtu panākta klimatneitralitāte, gan starptautiskās saistības klimata jomā, lai novērtētu tāda finansējuma zaļo ietekmi, kura mērķis ir mainīt mūsu dzīvesveidu (it īpaši enerģētikas, mājokļu, transporta un pārtikas sistēmas), un arī taisnīgu un iekļaujošu pārkārtošanās aspektu respektēšana; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis atbalstīt reģionu un pilsētu plašu iesaistīšanu centienos novērtēt, vai budžeta posteņi atbilst klimata un vides mērķiem, un sniegt saskaņotas definīcijas, klasifikācijas un pamatnostādnes par to, kā budžeta posteņus izmantot konkrētu pasākumu veikšanai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vēlreiz norāda, ka atveseļošanas un noturības fondi vēl nesasniedz reģionālo vai vietējo pārvaldības līmeni, kurā notiek īstenošana. Tas ir reāla problēma, jo saskaņā ar ESAO datiem 55 % no publiskajiem izdevumiem un 64 % no publiskajiem ieguldījumiem, kas saistīti ar klimatu un vidi, nodrošina vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

4.

Pamatdefinīcija

| 5. | atzīmē, ka 2021. gada maijā Eiropas Komisija nāca klajā ar šādu aptuvenu zaļās budžeta plānošanas definīciju: proti, tas ir budžeta plānošanas process, kurā budžeta posteņu ietekmi uz vidi nosaka un novērtē, ņemot vērā konkrētus darbības rādītājus, lai budžeta politikas pasākumus labāk saskaņotu ar vides mērķiem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda tomēr, ka būtu jāparedz vienota un skaidra zaļās budžeta plānošanas un tās pamatā esošā procesa definīcija, lai varētu novērtēt visu publisko budžetu vai to atsevišķu daļu ietekmi uz vidi/klimatu, un definīcijā jāatspoguļo tas, ka zaļā budžeta plānošana ir arī viens no lēmumu pieņemšanas paņēmieniem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka ESAO ir izstrādājusi zaļās budžeta plānošanas stratēģisko satvaru, kas nodrošina valdībām labvēlīgu vidi zaļai budžeta plānošanai un apraksta tās veidu, mērķi un metodi. Turklāt vai kā papildinājumu Eiropas Komisija 2022. gada janvārī izstrādāja Eiropas zaļā budžeta plānošanas ietvardokumentu, kas kalpo kā vadlīnijas zaļā budžeta plānošanas ieviešanai vai pašreizējās prakses uzlabošanai ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis palīdzēt vietējām un reģionālajām pašvaldībām piemērot zaļās budžeta plānošanas procesa pamatnostādnes un metodikas sistēmu, tostarp pašreizējos vietējo un reģionālo pašvaldību priekšlikumus (1), jo budžeta posteņu ieguldījums vides jomā tiek noteikts un novērtēts, izmantojot konkrētus vidiskā snieguma rādītājus, lai vietējo un valsts budžeta politiku labāk saskaņotu ar vides mērķiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vēlreiz tomēr norāda, ka nodrošinātajai metodoloģijai jābūt pietiekami elastīgai, lai varētu to pielāgot gan attiecīgās valsts apstākļiem (vietējie pienākumi, budžeta nomenklatūra utt.), gan pašvaldību līmenim; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Eiropas Komisiju vienlaikus atkārtoti apsvērt pasākumus, kas pārsniegtu budžeta zaļās plānošanas metodoloģijas sistēmu, tostarp priekšlikumu par tiesisko satvaru; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, cik svarīgi ir noteikt zaļās budžeta plānošanas mērķus vietējā un reģionālajā līmenī un tos saskaņot ar nozaru plānos (reģionu enerģētikas plānos, ilgtspējīgas enerģētikas un klimata rīcības plānos, ilgtspējīgas mobilitātes plānos utt.) iekļautajiem klimata aizsardzības un ilgtspējas mērķiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Eiropas Komisijas izvēlētās 100 Eiropas pilsētas, kurām līdz 2030. gadam paredzēts kļūt klimatneitrālām un viedām, izvēlēties zaļo budžeta plānošanu ar mērķi sekot līdzi tam, kā pilsētas un to vietējās ieinteresētās personas īsteno klimata līgumu ieguldījumu plānus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka klimata pārmaiņas ietekmē ekonomiku. Šīs vides izmaksas (negatīvā eksternalitāte) ir augstākas, nekā iepriekš tika uzskatīts, tomēr uzņēmumi un organizācijas var uzlabot savu ekonomisko stāvokli, samazinot šo negatīvo eksternalitāti un līdz ar to arī fiskālo ietekmi. Uzņēmumi un organizācijas var samazināt vides nodokļus vai izvairīties no tiem, ievērojot tiesību normas klimata jomā, un tāpēc tās būtu jāuzskata arī par ekonomisku iespēju; |
| --- | --- |

13.

Uzraudzība

| 14. | uzskata, ka zaļajā budžeta plānošanā vietējā un reģionālajā līmenī uzmanība būtu jāpievērš izdevumu un ieņēmumu pasākumiem un it īpaši budžeta, proti, izdevumu uzskaites dokumentu uzraudzībai. Tomēr, lai novērtējumu vienkāršotu, vajadzētu pavērt iespēju vispirms novērtēt tikai izdevumus. Pēc tam varētu novērtēt ieņēmumus un nodokļu izdevumus, kā ieteikts ES zaļās budžeta plānošanas ietvardokumentā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzīmē tomēr, ka tāda veicinoša satvara izveide, kas ir tālejošāks nekā zaļās budžeta plānošanas instrumenti, ir vienīgais veids, kā virzīties uz priekšu, lai zaļā budžeta plānošana izrādītos sekmīga un sniegtu ieguvumus vietējā un reģionālajā līmenī; taču šāda satvara izstrādes slogs nebūtu jāuzņemas tikai vietējām un reģionālajām pašvaldībām, bet tas būtu jāīsteno augstākā pārvaldes līmenī; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzskata, ka jāizstrādā to vietējās un reģionālās zaļās budžeta plānošanas posteņu saraksts, kuriem ir īpaša, tieša un kopumā “zaļa” ietekme uz vidi, un to posteņu saraksts, kuru tiešo ietekmi kopumā varētu uzskatīt par “brūnu” vai “neitrālu”. Saraksts būtu jāiekļauj zaļās budžeta plānošanas pamatnostādnēs un instrumentos tām vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kas vēlas īstenot zaļo budžeta plānošanu vai uzlabot savu pašreizējo praksi. Šajā saistībā Komiteja atzinīgi vērtē attiecīgos Eiropas Komisijas un ESAO centienus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir svarīgi novērtēt zaļo un brūno posteņu ietekmi uz klimata pārmaiņām, vienlaikus uzmanību pievēršot CO2 emisijām, pielāgošanās un mitigācijas jautājumiem, bioloģiskajai daudzveidībai, gaisa tīrībai un citam vides piesārņojumam; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzskata, ka ar principu “nenodari būtisku kaitējumu” vietējās un reģionālās pašvaldības tiek mudinātas pārņemt zaļās budžeta plānošanas metodi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzskata, ka zaļi plānots budžets var būt efektīvs lēmumu pieņemšanas instruments, lai ar vidēja termiņa un ilgtermiņa grāmatvedības stratēģiju, ko papildina publiski finansēto darbu plāns un budžeta tāme vairākiem gadiem, uzraudzītu un novērtētu ilgtspējas un klimata aizsardzības politikas pasākumus; uzskata, ka efektīvi turpmāki pasākumi ir viens no svarīgākajiem sekmīgas īstenošanas aspektiem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina pāri valstu, kā arī pašvaldību robežām izveidot iestāžu sadarbības platformu, kuras mērķis būtu apmainīties ar labas prakses piemēriem un spēju veidošanas iniciatīvām, lai palīdzētu vietējām un reģionālajām pašvaldībām savu budžetu zaļināšanā. Apmācības gaitā vietējās un reģionālās pašvaldības būtu jāiepazīstina ar praktiskiem lietojumiem, un tām būtu jānovērtē zināmā prakse un jārisina konkrētas problēmas saistībā ar publisko finanšu zaļināšanu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis paplašināt piekļuvi tehniskā atbalsta iniciatīvām, kas saistītas ar zaļo budžeta plānošanu un kas pašlaik pieejamas pārsvarā valstu līmenī; no šāda viedokļa ir gatava sadarbībā ar Eiropas Komisiju, ESAO, I4CE un citiem ieinteresētajiem dalībniekiem ieviest RK locekļiem obligātu apmācību zaļās budžeta plānošanas jomā. Tas būtu pirmais izpratnes veidošanas solis un palīdzētu nodot vajadzīgās prasmes par šīs budžeta plānošanas pieejas piemērošanu; |
| --- | --- |

21.

Ieguldījumu veicināšana

| 22. | vēlreiz norāda, ka zaļā budžeta plānošana ir budžeta “zaļuma” novērtēšana. Tomēr tās galīgajam mērķim vajadzētu būt arī budžeta “zaļās” daļas palielināšanai, jo zaļā budžeta plānošana ir viens no instrumentiem zaļā kursa īstenošanai, par ko ir atbildīgas vietējās un reģionālās pašvaldības. Īpaši svarīgi ir dot Eiropas Savienībai iespēju tieši finansēt vietējās un reģionālās pašvaldības virzībā uz zaļo pārkārtošanos. Eiropas Savienības budžetā un dažādajos ES fondos būtu jāņem vērā klimata pārmaiņu atšķirīgā ietekme valstīs un reģionos, tāpēc, plānojot ES ieguldījumus un finansējumu, būtu jāņem vērā teritoriju daudzveidība un katras konkrētās teritorijas ekonomiskie un sociālie apstākļi, kā arī spēja reaģēt uz klimata pārmaiņu ietekmi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka papildus budžeta novērtēšanai vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir vajadzīgs pietiekams finansējums, ko varētu nodrošināt, uzlabojot piekļuvi programmām un sniedzot atbalstu rentablu projektu (tostarp mazāka mēroga projektu) izstrādei un maza mēroga projektu apvienošanai, lai radītu vajadzīgos apjomradītos ietaupījumus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vēlreiz norāda, ka izšķiroša nozīme būs privāto finansējuma avotu mobilizēšanai; būs jāuzlabo vietējo un reģionālo pašvaldību administratīvās spējas, jo to lieluma un tām pieejamo resursu dēļ tām ir vājas tehniskās spējas un šis trūkums ir jānovērš; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver zaļās budžeta plānošanas procedūrās izmantotās metodikas lielo potenciālu centienos novērtēt projektus un iespējās projektus finansēt, emitējot zaļās obligācijas, lai paātrinātu ieguldījumus mazoglekļa risinājumos un palielinātu ieguldītāju atbalstu; šī metodika var būt nozīmīgs klimata pārmaiņu ierobežošanas un Parīzes nolīguma īstenošanas instruments. Tādas iniciatīvas kā Global Green Bond Partnership (Globālā zaļo obligāciju partnerība – GGBP) atbalsta vietējo un reģionālo struktūru, piemēram, pilsētu, pavalstu un reģionu, korporāciju un privāto uzņēmumu, kā arī finanšu iestāžu pūliņus paātrināt zaļo obligāciju emisiju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis izslēgt “zaļos” ieguldījumus no reģionu publiskā budžeta deficīta aprēķiniem un līdzsvarota budžeta noteikumiem un tādējādi palielināt zaļos ieguldījumus, lai varētu sasniegt ES vērienīgos mērķus un samazināt CO2 emisijas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka Eiropas Komisija, pieņemot Ilgtspējīga finansējuma taksonomijas regulu un Ilgtspējīga finansējuma informācijas atklāšanas regulu, ir atjauninājusi ilgtspējīga finansējuma stratēģiju un ilgtspējīga finansējuma satvaru un tādā veidā uzlabojusi ilgtspējīgu saimniecisko darbību finansēšanu; atzīmē, ka ir svarīgi zaļos budžetus integrēt ar mazoglekļa un labvēlīgas oglekļa ietekmes etaloniem, lai mobilizētu privāto kapitālu publiskām investīcijām un sniegtu ieguldītājiem skaidrāku izpratni par viņu ieguldījumu ietekmi uz oglekļa emisijām; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis noteikt sertifikātu zaļai budžeta plānošanai saskaņā ar taksonomijas prasībām – to piemērojamajā apmērā – attiecībā uz refinansētiem projektiem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina būtiski uzlabot taksonomiju, ievērojami samazinot darbinieku skaitu uzņēmumos, uz kuriem attiecas taksonomija, un atzinīgi vērtē kodolenerģijas iekļaušanu taksonomijā kā zaļu ieguldījumu; |
| --- | --- |

29.

Līdzdalība un pārredzamība

| 30. | iesaka vietējām un reģionālajām pašvaldībām izplatīt iedzīvotājiem zaļās budžeta plānošanas uzraudzības ziņojumus, lai vairotu klimata un vides politikas pasākumu efektivitāti, pārskatatbildību un pārredzamību; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina regulāri veikt ārējas revīzijas par zaļās budžeta plānošanas metodēm un it īpaši par pamatā esošo hipotēzi, ko izmanto izdevumu un ieņēmumu klasificēšanai; šādas revīzijas vajadzīgas, lai nodrošinātu pārskatatbildību un galu galā palielinātu sabiedrības uzticēšanos šim procesam; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina stiprināt iedzīvotāju līdzatbildību par zaļo programmu. RK mudina pilsētas un reģionus – papildus informēšanai, kas tiek nodrošināta zaļās budžeta plānošanas procesā – izvērst uz līdzdalību balstītu zaļu budžeta plānošanu, lai iedzīvotājiem, it īpaši vietējām jaunatnes padomēm, dotu iespēju uzņemties atbildību par daļu no gada budžeta, kas tiek atvēlēts zaļajiem projektiem, kuri dod labumu viņu kopienai; |
| --- | --- |

32.

Budžeta sociāla plānošana

| 33. | atzīmē, ka zaļā budžeta plānošana ir spēcīgi ekonomikas instrumenti, lai pārveidotu sabiedrību un ekonomiku un vairotu vienlīdzību. No otras puses, Komiteja brīdina, ka zaļā budžeta plānošana ir jāsaskaņo ar sociālajiem mērķiem, lai nodrošinātu, ka neviens netiek atstāts novārtā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vēlreiz norāda, ka pilsētām un reģioniem ir būtiska nozīme centienos panākt mazemisiju un iekļaujošu pārkārtošanos, un uzsver, ka klimatrīcībai ir jākļūst par pašvaldību prioritāru uzdevumu. Dažas pilsētas pauž bažas par to, kā klimata pārmaiņas var ietekmēt teritoriālo plānošanu, segregāciju un pilsētu attīstību, cilvēku veselību un ekonomisko stratifikāciju. Pilsētās ieguldījumiem mazemisiju infrastruktūrā var būt pozitīva ietekme uz iedzīvotājiem ar zemiem ienākumiem un neaizsargātām iedzīvotāju grupām; tāpēc centienos īstenot zaļo pārkārtošanos vietējās un reģionālās pašvaldības nedrīkst tikt atstātas vienas pašas. Gan dalībvalstīm, gan Eiropas Savienībai ir pienākums atbalstīt šos centienus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzskata, ka pārdale ir būtiska centienos nevienu neatstāt novārtā, jo klimata pārmaiņu ierobežošanas politikas dēļ strauji pieaugs SEG ietilpīgu preču un pakalpojumu (apkure un gaisa kondicionēšana, mājokļu īre, transports) izmaksas. Valstīs, kurās šīs preces un pakalpojumus nesamērīgi patērē mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem, klimata pārmaiņu ierobežošanas pasākumi, kas būs saistīti ar lielākiem izdevumiem, palielinās nevienlīdzību. Lai izvairītos no sociālās nevienlīdzības, ir stingrāk jāpiemēro princips “piesārņotājs maksā”. Tādēļ pārdale ir jāveido tā, lai atalgotu tos, kuri rīkojas klimatam draudzīgā veidā. Klimatrīcība ir visas sabiedrības uzdevums. Eiropas Savienības budžetā un dažādajos ES fondos būtu jāņem vērā valstu un reģionu sociālās un ekonomiskās atšķirības, kā arī klimata pārmaiņu un to apkarošanas politikas ietekme uz teritoriālo un sociālo nevienlīdzību, lai zaļā pārkārtošanās būtu pēc iespējas taisnīgāka un iekļaujošāka. |
| --- | --- |

35.

Briselē, 2022. gada 30. jūnijā

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Institute for Climate Economics (Klimata ekonomikas institūts) un ESAO Reģionu un pilsētu centrs jau ir izstrādājuši vai pašlaik izstrādā procedūras budžetu ietekmes uz klimatu novērtēšanai vai īpašas vietējām un reģionālajām pašvaldībām paredzētas pamatnostādnes.

1

Institute for Climate Economics

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Reģionu komiteja

RK 150. plenārsesija, 29.6.2022.–30.6.2022.

| 30.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 375/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 375/45

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Darba nosacījumu uzlabošana platformu darbā”

(2022/C 375/08)

| Ziņotājs: | Yonnec POLET (BE/PSE), Sintagatas-Berhemas mēra pirmais vietnieks |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Labāki darba apstākļi spēcīgākas sociālās Eiropas izveidei. Digitalizācijas sniegto iespēju pilnīga izmantošana darba nākotnei”
  COM(2021) 761 final
  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un padomes direktīvai par darba nosacījumu uzlabošanu platformu darbā
  COM(2021) 762 final |

Ziņotājs:

Yonnec POLET (BE/PSE), Sintagatas-Berhemas mēra pirmais vietnieks

Atsauces dokuments:

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Labāki darba apstākļi spēcīgākas sociālās Eiropas izveidei. Digitalizācijas sniegto iespēju pilnīga izmantošana darba nākotnei”

COM(2021) 761 final

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un padomes direktīvai par darba nosacījumu uzlabošanu platformu darbā

COM(2021) 762 final

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

COM(2021) 762 final

1. grozījums

9. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ja platformas darbojas vairākās dalībvalstīs vai pāri robežām, bieži vien nav skaidrs, kur un kas veic platformu darbu. Turklāt
  valstu
  iestādēm nav viegli piekļūt datiem par digitālajām darba platformām, tostarp par to personu skaitu, kas regulāri veic platformu darbu, viņu nodarbinātības statusu un darba nosacījumiem. Tas sarežģī piemērojamo noteikumu izpildi, tostarp attiecībā uz darba tiesībām un sociālo aizsardzību. | Ja platformas darbojas vairākās dalībvalstīs vai pāri robežām, bieži vien nav skaidrs, kur un kas veic platformu darbu. Turklāt
  kompetentajām
  iestādēm
  dalībvalstīs
  nav viegli piekļūt datiem par digitālajām darba platformām, tostarp par to personu skaitu, kas regulāri veic platformu darbu, viņu nodarbinātības statusu un darba nosacījumiem. Tas sarežģī piemērojamo noteikumu izpildi, tostarp attiecībā uz darba tiesībām un sociālo aizsardzību. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ja platformas darbojas vairākās dalībvalstīs vai pāri robežām, bieži vien nav skaidrs, kur un kas veic platformu darbu. Turklāt
  valstu
  iestādēm nav viegli piekļūt datiem par digitālajām darba platformām, tostarp par to personu skaitu, kas regulāri veic platformu darbu, viņu nodarbinātības statusu un darba nosacījumiem. Tas sarežģī piemērojamo noteikumu izpildi, tostarp attiecībā uz darba tiesībām un sociālo aizsardzību.

Ja platformas darbojas vairākās dalībvalstīs vai pāri robežām, bieži vien nav skaidrs, kur un kas veic platformu darbu. Turklāt
  kompetentajām
  iestādēm
  dalībvalstīs
  nav viegli piekļūt datiem par digitālajām darba platformām, tostarp par to personu skaitu, kas regulāri veic platformu darbu, viņu nodarbinātības statusu un darba nosacījumiem. Tas sarežģī piemērojamo noteikumu izpildi, tostarp attiecībā uz darba tiesībām un sociālo aizsardzību.

Pamatojums

Vairākās dalībvalstīs darba ņēmēja statusa noteikšana ir reģionālo iestāžu kompetencē.

2. grozījums

16. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Šī direktīva būtu jāpiemēro katrai personai, kas veic platformu darbu Savienībā, kurai ir vai kurai, balstoties uz faktu izvērtējumu, varētu būt darba līgums vai darba attiecības, kā noteikts dalībvalstī spēkā esošajos tiesību aktos, koplīgumos vai praksē, ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas judikatūru. Tai būtu jāiekļauj situācijas, kurās personu, kas veic platformu darbu, nodarbinātības statuss nav skaidrs, lai varētu pareizi noteikt šo statusu. Noteikumi par algoritmisko pārvaldību, kas saistīti ar personas datu apstrādi, būtu jāpiemēro arī patiesi pašnodarbinātajiem
  un citām personām
  , kas Savienībā veic platformu darbu
  un kam nav darba attiecību
  . | Šī direktīva būtu jāpiemēro katrai personai, kas veic platformu darbu Savienībā, kurai ir vai kurai, balstoties uz faktu izvērtējumu, varētu būt darba līgums vai darba attiecības, kā noteikts dalībvalstī spēkā esošajos tiesību aktos, koplīgumos vai praksē, ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas judikatūru. Tai būtu jāiekļauj situācijas, kurās personu, kas veic platformu darbu, nodarbinātības statuss nav skaidrs
  vai ir noteikts kļūdaini vai krāpnieciski
  , lai varētu pareizi noteikt šo statusu. Noteikumi par algoritmisko pārvaldību, kas saistīti ar personas datu apstrādi, būtu jāpiemēro arī patiesi pašnodarbinātajiem, kas Savienībā veic platformu darbu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Šī direktīva būtu jāpiemēro katrai personai, kas veic platformu darbu Savienībā, kurai ir vai kurai, balstoties uz faktu izvērtējumu, varētu būt darba līgums vai darba attiecības, kā noteikts dalībvalstī spēkā esošajos tiesību aktos, koplīgumos vai praksē, ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas judikatūru. Tai būtu jāiekļauj situācijas, kurās personu, kas veic platformu darbu, nodarbinātības statuss nav skaidrs, lai varētu pareizi noteikt šo statusu. Noteikumi par algoritmisko pārvaldību, kas saistīti ar personas datu apstrādi, būtu jāpiemēro arī patiesi pašnodarbinātajiem
  un citām personām
  , kas Savienībā veic platformu darbu
  un kam nav darba attiecību
  .

Šī direktīva būtu jāpiemēro katrai personai, kas veic platformu darbu Savienībā, kurai ir vai kurai, balstoties uz faktu izvērtējumu, varētu būt darba līgums vai darba attiecības, kā noteikts dalībvalstī spēkā esošajos tiesību aktos, koplīgumos vai praksē, ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas judikatūru. Tai būtu jāiekļauj situācijas, kurās personu, kas veic platformu darbu, nodarbinātības statuss nav skaidrs
  vai ir noteikts kļūdaini vai krāpnieciski
  , lai varētu pareizi noteikt šo statusu. Noteikumi par algoritmisko pārvaldību, kas saistīti ar personas datu apstrādi, būtu jāpiemēro arī patiesi pašnodarbinātajiem, kas Savienībā veic platformu darbu.

Pamatojums

Viens no direktīvas mērķiem ir panākt pašnodarbināto un algoto darba ņēmēju statusa pareizu noteikšanu.

3. grozījums

18. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Digitālās darba platformas atšķiras no citām tiešsaistes platformām ar to, ka tās organizē darbu, ko pēc platformas sniegtā pakalpojuma saņēmēja vienreizēja vai atkārtota pieprasījuma veic privātpersonas. Privātpersonu veiktā darba organizēšanā ka nozīmīgs elements būtu vismaz jāparedz pieprasījumu pēc pakalpojuma savietošana ar darbaspēka piedāvājumu, ko veic persona, kurai ir līgumattiecības ar digitālo darba platformu un kura ir pieejama konkrēta uzdevuma veikšanai, un var ietvert citas darbības, piemēram, maksājumu apstrādi. Tiešsaistes platformas, kas neorganizē privātpersonu veiktu darbu, bet tikai nodrošina līdzekļus, ar kuriem pakalpojumu sniedzēji var sasniegt galalietotāju, piemēram, reklamējot piedāvājumus vai pakalpojumu pieprasījumus vai apkopojot un demonstrējot pieejamos pakalpojumu sniedzējus konkrētā jomā bez jebkādas turpmākas iesaistes, nebūtu jāuzskata par digitālu darba platformu. Digitālo darba platformu definīcijā nebūtu jāiekļauj tāda pakalpojuma sniedzēji, kura pamatmērķis ir izmantot vai kopīgot aktīvus, piemēram, izmitināšanas vietu īstermiņa īre.
  Tai būtu jāattiecas tikai uz
  tāda pakalpojuma sniedzējiem, attiecībā uz kuru personas veiktā darba, piemēram personu pārvadājumu vai tīrīšanas pakalpojumu, organizācija ir būtiska
  , nevis tikai mazsvarīga un atvasināta
  sastāvdaļa. | Digitālās darba platformas atšķiras no citām tiešsaistes platformām ar to, ka tās organizē darbu, ko pēc platformas sniegtā pakalpojuma saņēmēja vienreizēja vai atkārtota pieprasījuma veic privātpersonas. Privātpersonu veiktā darba organizēšanā ka nozīmīgs elements būtu vismaz jāparedz pieprasījumu pēc pakalpojuma savietošana ar darbaspēka piedāvājumu, ko veic persona, kurai ir līgumattiecības ar digitālo darba platformu un kura ir pieejama konkrēta uzdevuma veikšanai, un var ietvert citas darbības, piemēram, maksājumu apstrādi. Tiešsaistes platformas, kas neorganizē privātpersonu veiktu darbu, bet tikai nodrošina līdzekļus, ar kuriem pakalpojumu sniedzēji var sasniegt galalietotāju, piemēram, reklamējot piedāvājumus vai pakalpojumu pieprasījumus vai apkopojot un demonstrējot pieejamos pakalpojumu sniedzējus konkrētā jomā bez jebkādas turpmākas iesaistes, nebūtu jāuzskata par digitālu darba platformu. Digitālo darba platformu definīcijā nebūtu jāiekļauj tāda pakalpojuma sniedzēji, kura pamatmērķis ir izmantot vai kopīgot aktīvus, piemēram, izmitināšanas vietu īstermiņa īre.
  To piemēro
  tāda pakalpojuma sniedzējiem, attiecībā uz kuru personas veiktā darba, piemēram, personu pārvadājumu vai tīrīšanas pakalpojumu, organizācija ir
  nepieciešama un
  būtiska sastāvdaļa.
  Šajā definīcijā būtu jāiekļauj nepieciešami un būtiski papildpakalpojumi, ko pasūta ar platformas starpniecību un ko sniedz kā tādu pakalpojumu, kura galvenais mērķis ir aktīvu izmantošana vai koplietošana un kura veikšanai ir jāorganizē privātpersonu darbs. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Digitālās darba platformas atšķiras no citām tiešsaistes platformām ar to, ka tās organizē darbu, ko pēc platformas sniegtā pakalpojuma saņēmēja vienreizēja vai atkārtota pieprasījuma veic privātpersonas. Privātpersonu veiktā darba organizēšanā ka nozīmīgs elements būtu vismaz jāparedz pieprasījumu pēc pakalpojuma savietošana ar darbaspēka piedāvājumu, ko veic persona, kurai ir līgumattiecības ar digitālo darba platformu un kura ir pieejama konkrēta uzdevuma veikšanai, un var ietvert citas darbības, piemēram, maksājumu apstrādi. Tiešsaistes platformas, kas neorganizē privātpersonu veiktu darbu, bet tikai nodrošina līdzekļus, ar kuriem pakalpojumu sniedzēji var sasniegt galalietotāju, piemēram, reklamējot piedāvājumus vai pakalpojumu pieprasījumus vai apkopojot un demonstrējot pieejamos pakalpojumu sniedzējus konkrētā jomā bez jebkādas turpmākas iesaistes, nebūtu jāuzskata par digitālu darba platformu. Digitālo darba platformu definīcijā nebūtu jāiekļauj tāda pakalpojuma sniedzēji, kura pamatmērķis ir izmantot vai kopīgot aktīvus, piemēram, izmitināšanas vietu īstermiņa īre.
  Tai būtu jāattiecas tikai uz
  tāda pakalpojuma sniedzējiem, attiecībā uz kuru personas veiktā darba, piemēram personu pārvadājumu vai tīrīšanas pakalpojumu, organizācija ir būtiska
  , nevis tikai mazsvarīga un atvasināta
  sastāvdaļa.

Digitālās darba platformas atšķiras no citām tiešsaistes platformām ar to, ka tās organizē darbu, ko pēc platformas sniegtā pakalpojuma saņēmēja vienreizēja vai atkārtota pieprasījuma veic privātpersonas. Privātpersonu veiktā darba organizēšanā ka nozīmīgs elements būtu vismaz jāparedz pieprasījumu pēc pakalpojuma savietošana ar darbaspēka piedāvājumu, ko veic persona, kurai ir līgumattiecības ar digitālo darba platformu un kura ir pieejama konkrēta uzdevuma veikšanai, un var ietvert citas darbības, piemēram, maksājumu apstrādi. Tiešsaistes platformas, kas neorganizē privātpersonu veiktu darbu, bet tikai nodrošina līdzekļus, ar kuriem pakalpojumu sniedzēji var sasniegt galalietotāju, piemēram, reklamējot piedāvājumus vai pakalpojumu pieprasījumus vai apkopojot un demonstrējot pieejamos pakalpojumu sniedzējus konkrētā jomā bez jebkādas turpmākas iesaistes, nebūtu jāuzskata par digitālu darba platformu. Digitālo darba platformu definīcijā nebūtu jāiekļauj tāda pakalpojuma sniedzēji, kura pamatmērķis ir izmantot vai kopīgot aktīvus, piemēram, izmitināšanas vietu īstermiņa īre.
  To piemēro
  tāda pakalpojuma sniedzējiem, attiecībā uz kuru personas veiktā darba, piemēram, personu pārvadājumu vai tīrīšanas pakalpojumu, organizācija ir
  nepieciešama un
  būtiska sastāvdaļa.
  Šajā definīcijā būtu jāiekļauj nepieciešami un būtiski papildpakalpojumi, ko pasūta ar platformas starpniecību un ko sniedz kā tādu pakalpojumu, kura galvenais mērķis ir aktīvu izmantošana vai koplietošana un kura veikšanai ir jāorganizē privātpersonu darbs.

Pamatojums

Jānodrošina, ka direktīvas darbības jomā tiek iekļauti nepieciešami un būtiski papildpakalpojumi, kas ietver personu veiktā darba elementu, ar nosacījumu, ka tie ir pasūtīti ar platformas starpniecību.

4. grozījums

23. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Nodarbinātības statusa pareizas noteikšanas nodrošināšanai nevajadzētu kavēt patiesi pašnodarbinātu personu, kas veic platformu darbu, darba nosacījumu uzlabošanu. Ja digitālā darba platforma, pilnīgi brīvprātīgi vai vienojoties ar attiecīgajām personām, nolemj maksāt par sociālo aizsardzību, nelaimes gadījumu apdrošināšanu vai cita veida apdrošināšanu, apmācību vai līdzīgiem pasākumiem pašnodarbinātajiem, kas strādā, izmantojot minēto platformu, šie pasākumi kā tādi nebūtu jāuzskata par noteicošiem elementiem, kas norāda uz darba attiecību esamību. | Nodarbinātības statusa pareizas noteikšanas nodrošināšanai nevajadzētu kavēt patiesi pašnodarbinātu personu, kas veic platformu darbu, darba nosacījumu uzlabošanu. Ja digitālā darba platforma, pilnīgi brīvprātīgi vai vienojoties ar attiecīgajām personām, nolemj maksāt par sociālo aizsardzību, nelaimes gadījumu apdrošināšanu vai cita veida apdrošināšanu, apmācību vai līdzīgiem pasākumiem pašnodarbinātajiem, kas strādā, izmantojot minēto platformu, šie pasākumi kā tādi nebūtu
  automātiski
  jāuzskata par noteicošiem elementiem, kas norāda uz darba attiecību esamību
  , neskarot pamatojumus, kas minēti 4. pantā par juridisko prezumpciju
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Nodarbinātības statusa pareizas noteikšanas nodrošināšanai nevajadzētu kavēt patiesi pašnodarbinātu personu, kas veic platformu darbu, darba nosacījumu uzlabošanu. Ja digitālā darba platforma, pilnīgi brīvprātīgi vai vienojoties ar attiecīgajām personām, nolemj maksāt par sociālo aizsardzību, nelaimes gadījumu apdrošināšanu vai cita veida apdrošināšanu, apmācību vai līdzīgiem pasākumiem pašnodarbinātajiem, kas strādā, izmantojot minēto platformu, šie pasākumi kā tādi nebūtu jāuzskata par noteicošiem elementiem, kas norāda uz darba attiecību esamību.

Nodarbinātības statusa pareizas noteikšanas nodrošināšanai nevajadzētu kavēt patiesi pašnodarbinātu personu, kas veic platformu darbu, darba nosacījumu uzlabošanu. Ja digitālā darba platforma, pilnīgi brīvprātīgi vai vienojoties ar attiecīgajām personām, nolemj maksāt par sociālo aizsardzību, nelaimes gadījumu apdrošināšanu vai cita veida apdrošināšanu, apmācību vai līdzīgiem pasākumiem pašnodarbinātajiem, kas strādā, izmantojot minēto platformu, šie pasākumi kā tādi nebūtu
  automātiski
  jāuzskata par noteicošiem elementiem, kas norāda uz darba attiecību esamību
  , neskarot pamatojumus, kas minēti 4. pantā par juridisko prezumpciju
  .

Pamatojums

Lai gan atzinīgi vērtējams tas, ka platformas brīvprātīgi uzlabo pašnodarbinātu personu darba nosacījumus, to nevajadzētu izmantot, lai apietu juridisko prezumpciju vai no jauna ieviestu pakārtotības jēdzienu. Ja brīvprātīgi uzlabojumi ir ietverti darbību sarakstā, kas paredzēts 4. pantā par juridisko prezumpciju, tie ir jāizmanto, lai raksturotu darba attiecību esamību.

5. grozījums

25. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai juridiskā prezumpcija būtu darbotiesspējīga un atvieglotu darba ņēmēju tiesību īstenošanu, direktīvā būtu jāiekļauj kritēriji, kas norāda, ka digitālā darba platforma kontrolē darba izpildi. Šiem rādītājiem būt jābalstās uz Savienības un valstu judikatūru, un tajos būtu jāņem vērā valstu darba attiecību jēdzieni. Rādītājos būtu jāiekļauj konkrēti elementi, kas parāda, ka digitālā darba platforma, piemēram, nevis tikai iesaka, bet nosaka praksē darba nosacījumus vai atalgojumu, vai abus, sniedz norādes par to, kā veicams darbs, vai liedz personai, kas veic platformu darbu, veidot darījumu kontaktus ar potenciālajiem klientiem. Lai tas darbotos praksē, vienmēr būtu jāizpilda
  divi kritēriji
  , kas ļauj piemērot prezumpciju. Tajā pašā laikā kritērijiem nebūtu jāattiecas uz situācijām, kad personas, kas veic platformu darbu, ir acīmredzami patiesi pašnodarbinātie. Patiesi pašnodarbinātie paši ir atbildīgi pret saviem klientiem par darba veikšanu un paveiktā darba rezultātu kvalitāti. Patiesai pašnodarbinātībai ir raksturīga brīvība izvēlēties darba laiku vai prombūtnes laikposmus, atteikties veikt uzdevumus, izmantot apakšuzņēmējus vai aizstājējus vai strādāt jebkuras trešās personas labā. Tāpēc par darba izpildes kontroles elementu faktiski būtu jāuzskata arī šādas rīcības brīvības ierobežošana ar vairākiem nosacījumiem vai ar sankciju sistēmas palīdzību. Tādēļ par darba izpildes kontroles elementu būtu jāuzskata arī darba izpildes cieša uzraudzība vai minētā darba rezultātu kvalitātes stingra pārbaude, tostarp ar elektroniskiem līdzekļiem, kas nenozīmē tikai pakalpojuma saņēmēju atsauksmju vai vērtējumu izmantošanu. Vienlaikus digitālajām darba platformām vajadzētu būt iespējai izstrādāt savas tehniskās saskarnes tā, lai nodrošinātu patērētājiem labu pieredzi. Pasākumi vai noteikumi, kas paredzēti tiesību aktos vai vajadzīgi, lai aizsargātu pakalpojuma saņēmēja veselību un drošību, nebūtu jāuzskata par darba izpildes kontroli. | Lai juridiskā prezumpcija būtu darbotiesspējīga un atvieglotu darba ņēmēju tiesību īstenošanu, direktīvā būtu jāiekļauj kritēriji, kas norāda, ka digitālā darba platforma kontrolē darba izpildi. Šiem rādītājiem būt jābalstās uz Savienības un valstu judikatūru, un tajos būtu jāņem vērā valstu darba attiecību jēdzieni. Rādītājos būtu jāiekļauj konkrēti elementi, kas parāda, ka digitālā darba platforma, piemēram, nevis tikai iesaka, bet nosaka praksē darba nosacījumus vai atalgojumu, vai abus, sniedz norādes par to, kā veicams darbs, vai liedz personai, kas veic platformu darbu, veidot darījumu kontaktus ar potenciālajiem klientiem. Lai tas darbotos praksē, vienmēr būtu jāizpilda
  viens kritērijs
  , kas ļauj piemērot prezumpciju.
  Šis kritēriju saraksts var tikt papildināts ar tādu papildpraksi, kas nacionālajos tiesību aktos, judikatūrā vai praksē tiktu uzskatīta par darba izpildes kontroli.
  Tajā pašā laikā kritērijiem nebūtu jāattiecas uz situācijām, kad personas, kas veic platformu darbu, ir acīmredzami patiesi pašnodarbinātie. Patiesi pašnodarbinātie paši ir atbildīgi pret saviem klientiem par darba veikšanu un paveiktā darba rezultātu kvalitāti. Patiesai pašnodarbinātībai ir raksturīga brīvība izvēlēties darba laiku vai prombūtnes laikposmus, atteikties veikt uzdevumus, izmantot apakšuzņēmējus vai aizstājējus vai strādāt jebkuras trešās personas labā. Tāpēc par darba izpildes kontroles elementu faktiski būtu jāuzskata arī šādas rīcības brīvības ierobežošana ar vairākiem nosacījumiem vai ar sankciju sistēmas palīdzību. Tādēļ par darba izpildes kontroles elementu būtu jāuzskata arī darba izpildes cieša uzraudzība vai minētā darba rezultātu kvalitātes stingra pārbaude, tostarp ar elektroniskiem līdzekļiem, kas nenozīmē tikai pakalpojuma saņēmēju atsauksmju vai vērtējumu izmantošanu. Vienlaikus digitālajām darba platformām vajadzētu būt iespējai izstrādāt savas tehniskās saskarnes tā, lai nodrošinātu patērētājiem labu pieredzi. Pasākumi vai noteikumi, kas paredzēti tiesību aktos vai vajadzīgi, lai aizsargātu pakalpojuma saņēmēja veselību un drošību, nebūtu jāuzskata par darba izpildes kontroli. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai juridiskā prezumpcija būtu darbotiesspējīga un atvieglotu darba ņēmēju tiesību īstenošanu, direktīvā būtu jāiekļauj kritēriji, kas norāda, ka digitālā darba platforma kontrolē darba izpildi. Šiem rādītājiem būt jābalstās uz Savienības un valstu judikatūru, un tajos būtu jāņem vērā valstu darba attiecību jēdzieni. Rādītājos būtu jāiekļauj konkrēti elementi, kas parāda, ka digitālā darba platforma, piemēram, nevis tikai iesaka, bet nosaka praksē darba nosacījumus vai atalgojumu, vai abus, sniedz norādes par to, kā veicams darbs, vai liedz personai, kas veic platformu darbu, veidot darījumu kontaktus ar potenciālajiem klientiem. Lai tas darbotos praksē, vienmēr būtu jāizpilda
  divi kritēriji
  , kas ļauj piemērot prezumpciju. Tajā pašā laikā kritērijiem nebūtu jāattiecas uz situācijām, kad personas, kas veic platformu darbu, ir acīmredzami patiesi pašnodarbinātie. Patiesi pašnodarbinātie paši ir atbildīgi pret saviem klientiem par darba veikšanu un paveiktā darba rezultātu kvalitāti. Patiesai pašnodarbinātībai ir raksturīga brīvība izvēlēties darba laiku vai prombūtnes laikposmus, atteikties veikt uzdevumus, izmantot apakšuzņēmējus vai aizstājējus vai strādāt jebkuras trešās personas labā. Tāpēc par darba izpildes kontroles elementu faktiski būtu jāuzskata arī šādas rīcības brīvības ierobežošana ar vairākiem nosacījumiem vai ar sankciju sistēmas palīdzību. Tādēļ par darba izpildes kontroles elementu būtu jāuzskata arī darba izpildes cieša uzraudzība vai minētā darba rezultātu kvalitātes stingra pārbaude, tostarp ar elektroniskiem līdzekļiem, kas nenozīmē tikai pakalpojuma saņēmēju atsauksmju vai vērtējumu izmantošanu. Vienlaikus digitālajām darba platformām vajadzētu būt iespējai izstrādāt savas tehniskās saskarnes tā, lai nodrošinātu patērētājiem labu pieredzi. Pasākumi vai noteikumi, kas paredzēti tiesību aktos vai vajadzīgi, lai aizsargātu pakalpojuma saņēmēja veselību un drošību, nebūtu jāuzskata par darba izpildes kontroli.

Lai juridiskā prezumpcija būtu darbotiesspējīga un atvieglotu darba ņēmēju tiesību īstenošanu, direktīvā būtu jāiekļauj kritēriji, kas norāda, ka digitālā darba platforma kontrolē darba izpildi. Šiem rādītājiem būt jābalstās uz Savienības un valstu judikatūru, un tajos būtu jāņem vērā valstu darba attiecību jēdzieni. Rādītājos būtu jāiekļauj konkrēti elementi, kas parāda, ka digitālā darba platforma, piemēram, nevis tikai iesaka, bet nosaka praksē darba nosacījumus vai atalgojumu, vai abus, sniedz norādes par to, kā veicams darbs, vai liedz personai, kas veic platformu darbu, veidot darījumu kontaktus ar potenciālajiem klientiem. Lai tas darbotos praksē, vienmēr būtu jāizpilda
  viens kritērijs
  , kas ļauj piemērot prezumpciju.
  Šis kritēriju saraksts var tikt papildināts ar tādu papildpraksi, kas nacionālajos tiesību aktos, judikatūrā vai praksē tiktu uzskatīta par darba izpildes kontroli.
  Tajā pašā laikā kritērijiem nebūtu jāattiecas uz situācijām, kad personas, kas veic platformu darbu, ir acīmredzami patiesi pašnodarbinātie. Patiesi pašnodarbinātie paši ir atbildīgi pret saviem klientiem par darba veikšanu un paveiktā darba rezultātu kvalitāti. Patiesai pašnodarbinātībai ir raksturīga brīvība izvēlēties darba laiku vai prombūtnes laikposmus, atteikties veikt uzdevumus, izmantot apakšuzņēmējus vai aizstājējus vai strādāt jebkuras trešās personas labā. Tāpēc par darba izpildes kontroles elementu faktiski būtu jāuzskata arī šādas rīcības brīvības ierobežošana ar vairākiem nosacījumiem vai ar sankciju sistēmas palīdzību. Tādēļ par darba izpildes kontroles elementu būtu jāuzskata arī darba izpildes cieša uzraudzība vai minētā darba rezultātu kvalitātes stingra pārbaude, tostarp ar elektroniskiem līdzekļiem, kas nenozīmē tikai pakalpojuma saņēmēju atsauksmju vai vērtējumu izmantošanu. Vienlaikus digitālajām darba platformām vajadzētu būt iespējai izstrādāt savas tehniskās saskarnes tā, lai nodrošinātu patērētājiem labu pieredzi. Pasākumi vai noteikumi, kas paredzēti tiesību aktos vai vajadzīgi, lai aizsargātu pakalpojuma saņēmēja veselību un drošību, nebūtu jāuzskata par darba izpildes kontroli.

Pamatojums

Ja digitālās darba platformas kontrolē konkrētus darba izpildes elementus, tās darbojas kā darba devēji darba attiecībās. Dalībvalstīs un Tiesas judikatūrā vadība un kontrole vai juridiskā pakļautība ir būtisks elements darba attiecību definēšanā.

Direktīvā uzskaitītie kritēriji raksturo katru vadības un kontroles elementu; vienam no tiem ir jābūt pietiekamam, lai piemērotu darba devēja prezumpciju, ko darba ņēmējs vai darba devējs vajadzības gadījumā varētu apstrīdēt. Tajā pašā laikā kritēriju saraksts nav izsmeļošs.

6. grozījums

32. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Uz digitālajām darba platformām būtu jāattiecina pārredzamības pienākumi attiecībā uz automatizētām uzraudzības un lēmumu pieņemšanas sistēmām, ko izmanto, lai ar elektroniskiem līdzekļiem uzraudzītu, pārraudzītu vai novērtētu darba izpildi; un automatizētām lēmumu pieņemšanas sistēmām, ko izmanto, lai pieņemtu vai atbalstītu lēmumus, kuri būtiski ietekmē darba nosacījumus, jo īpaši personu, kas veic platformu darbu, piekļuvi darba uzdevumiem, ienākumus, darba drošību un veselības aizsardzību, darba laiku, paaugstināšanu amatā un līgumisko statusu, tostarp viņu konta ierobežošanu, apturēšanu vai izbeigšanu. Papildus tam, kas noteikts Regulā (ES) 2016/679, informācija par šādām sistēmām būtu jāsniedz arī tad, ja lēmumu pamatā nav tikai automatizēta apstrāde, ar noteikumu, ka tos atbalsta automatizētas sistēmas. Būtu arī jāprecizē, kāda informācija par šādām automatizētām sistēmām būtu jāsniedz personām, kas veic platformu darbu, un kā un kad tā būtu jāsniedz. Pārziņa pienākumu saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 13., 14. un 15. pantu sniegt datu subjektam konkrētu informāciju saistībā ar datu subjekta personas datu apstrādi, kā arī piekļuvi šādiem datiem būtu jāturpina piemērot platformu darba kontekstā. Informācija par automatizētām uzraudzības un lēmumu pieņemšanas sistēmām būtu pēc pieprasījuma jāsniedz arī personu, kas veic platformu darbu, pārstāvjiem un valstu darba iestādēm, lai tās varētu veikt savas funkcijas. | Uz digitālajām darba platformām būtu jāattiecina pārredzamības pienākumi attiecībā uz automatizētām uzraudzības un lēmumu pieņemšanas sistēmām, ko izmanto, lai ar elektroniskiem līdzekļiem uzraudzītu, pārraudzītu vai novērtētu darba izpildi; un automatizētām lēmumu pieņemšanas sistēmām, ko izmanto, lai pieņemtu vai atbalstītu lēmumus, kuri būtiski ietekmē darba nosacījumus, jo īpaši personu, kas veic platformu darbu, piekļuvi darba uzdevumiem, ienākumus, darba drošību un veselības aizsardzību, darba laiku, paaugstināšanu amatā un līgumisko statusu, tostarp viņu konta ierobežošanu, apturēšanu vai izbeigšanu. Papildus tam, kas noteikts Regulā (ES) 2016/679, informācija par šādām sistēmām būtu jāsniedz arī tad, ja lēmumu pamatā nav tikai automatizēta apstrāde, ar noteikumu, ka tos atbalsta automatizētas sistēmas. Būtu arī jāprecizē, kāda informācija par šādām automatizētām sistēmām būtu jāsniedz personām, kas veic platformu darbu, un kā un kad tā būtu jāsniedz. Pārziņa pienākumu saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 13., 14. un 15. pantu sniegt datu subjektam konkrētu informāciju saistībā ar datu subjekta personas datu apstrādi, kā arī piekļuvi šādiem datiem būtu jāturpina piemērot platformu darba kontekstā. Informācija par automatizētām uzraudzības un lēmumu pieņemšanas sistēmām būtu pēc pieprasījuma jāsniedz arī
  arodbiedrībām,
  personu, kas veic platformu darbu, pārstāvjiem un valstu
  un reģionālajām
  darba iestādēm, lai tās varētu veikt savas funkcijas. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Uz digitālajām darba platformām būtu jāattiecina pārredzamības pienākumi attiecībā uz automatizētām uzraudzības un lēmumu pieņemšanas sistēmām, ko izmanto, lai ar elektroniskiem līdzekļiem uzraudzītu, pārraudzītu vai novērtētu darba izpildi; un automatizētām lēmumu pieņemšanas sistēmām, ko izmanto, lai pieņemtu vai atbalstītu lēmumus, kuri būtiski ietekmē darba nosacījumus, jo īpaši personu, kas veic platformu darbu, piekļuvi darba uzdevumiem, ienākumus, darba drošību un veselības aizsardzību, darba laiku, paaugstināšanu amatā un līgumisko statusu, tostarp viņu konta ierobežošanu, apturēšanu vai izbeigšanu. Papildus tam, kas noteikts Regulā (ES) 2016/679, informācija par šādām sistēmām būtu jāsniedz arī tad, ja lēmumu pamatā nav tikai automatizēta apstrāde, ar noteikumu, ka tos atbalsta automatizētas sistēmas. Būtu arī jāprecizē, kāda informācija par šādām automatizētām sistēmām būtu jāsniedz personām, kas veic platformu darbu, un kā un kad tā būtu jāsniedz. Pārziņa pienākumu saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 13., 14. un 15. pantu sniegt datu subjektam konkrētu informāciju saistībā ar datu subjekta personas datu apstrādi, kā arī piekļuvi šādiem datiem būtu jāturpina piemērot platformu darba kontekstā. Informācija par automatizētām uzraudzības un lēmumu pieņemšanas sistēmām būtu pēc pieprasījuma jāsniedz arī personu, kas veic platformu darbu, pārstāvjiem un valstu darba iestādēm, lai tās varētu veikt savas funkcijas.

Uz digitālajām darba platformām būtu jāattiecina pārredzamības pienākumi attiecībā uz automatizētām uzraudzības un lēmumu pieņemšanas sistēmām, ko izmanto, lai ar elektroniskiem līdzekļiem uzraudzītu, pārraudzītu vai novērtētu darba izpildi; un automatizētām lēmumu pieņemšanas sistēmām, ko izmanto, lai pieņemtu vai atbalstītu lēmumus, kuri būtiski ietekmē darba nosacījumus, jo īpaši personu, kas veic platformu darbu, piekļuvi darba uzdevumiem, ienākumus, darba drošību un veselības aizsardzību, darba laiku, paaugstināšanu amatā un līgumisko statusu, tostarp viņu konta ierobežošanu, apturēšanu vai izbeigšanu. Papildus tam, kas noteikts Regulā (ES) 2016/679, informācija par šādām sistēmām būtu jāsniedz arī tad, ja lēmumu pamatā nav tikai automatizēta apstrāde, ar noteikumu, ka tos atbalsta automatizētas sistēmas. Būtu arī jāprecizē, kāda informācija par šādām automatizētām sistēmām būtu jāsniedz personām, kas veic platformu darbu, un kā un kad tā būtu jāsniedz. Pārziņa pienākumu saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 13., 14. un 15. pantu sniegt datu subjektam konkrētu informāciju saistībā ar datu subjekta personas datu apstrādi, kā arī piekļuvi šādiem datiem būtu jāturpina piemērot platformu darba kontekstā. Informācija par automatizētām uzraudzības un lēmumu pieņemšanas sistēmām būtu pēc pieprasījuma jāsniedz arī
  arodbiedrībām,
  personu, kas veic platformu darbu, pārstāvjiem un valstu
  un reģionālajām
  darba iestādēm, lai tās varētu veikt savas funkcijas.

Pamatojums

Arodbiedrībām ir būtiska nozīme darba ņēmēju tiesību aizsardzībā, tāpēc direktīvā ir jābūt skaidrai atsaucei uz arodbiedrībām.
  Arī nodarbinātības iestādes ir nepieciešamas un būtiskas dalībnieces, lai nodrošinātu atbilstību darba un sociālā nodrošinājuma noteikumiem un uzlabotu darba apstākļus.

7. grozījums

33. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Nebūtu
  jāizvirza pienākums digitālajām darba platformām atklāt savu automatizēto uzraudzības un lēmumu pieņemšanas sistēmu detalizētu darbību,
  tostarp
  algoritmus
  vai
  citus detalizētus datus, kas satur komercnoslēpumus vai ko aizsargā intelektuālā īpašuma tiesības. | Būtu
  jāizvirza pienākums digitālajām darba platformām atklāt savu automatizēto uzraudzības un lēmumu pieņemšanas sistēmu detalizētu darbību,
  kā arī
  algoritmus
  , kas saistīti ar darba nosacījumiem. Tām nebūtu jāizvirza pienākums atklāt
  citus detalizētus datus, kas satur komercnoslēpumus vai ko aizsargā intelektuālā īpašuma tiesības. |
| Tomēr minētajiem apsvērumiem nevajadzētu būt par iemeslu atteikumam sniegt visu šajā direktīvā prasīto informāciju. | Tomēr
  pēdējiem
  minētajiem apsvērumiem nevajadzētu būt par iemeslu atteikumam sniegt visu šajā direktīvā prasīto informāciju. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Nebūtu
  jāizvirza pienākums digitālajām darba platformām atklāt savu automatizēto uzraudzības un lēmumu pieņemšanas sistēmu detalizētu darbību,
  tostarp
  algoritmus
  vai
  citus detalizētus datus, kas satur komercnoslēpumus vai ko aizsargā intelektuālā īpašuma tiesības.

Būtu
  jāizvirza pienākums digitālajām darba platformām atklāt savu automatizēto uzraudzības un lēmumu pieņemšanas sistēmu detalizētu darbību,
  kā arī
  algoritmus
  , kas saistīti ar darba nosacījumiem. Tām nebūtu jāizvirza pienākums atklāt
  citus detalizētus datus, kas satur komercnoslēpumus vai ko aizsargā intelektuālā īpašuma tiesības.

Tomēr minētajiem apsvērumiem nevajadzētu būt par iemeslu atteikumam sniegt visu šajā direktīvā prasīto informāciju.

Tomēr
  pēdējiem
  minētajiem apsvērumiem nevajadzētu būt par iemeslu atteikumam sniegt visu šajā direktīvā prasīto informāciju.

Pamatojums

Komercnoslēpums vai intelektuālais īpašums nav šķērslis, lai pienācīgi īstenotu šo direktīvu vai apietu atsevišķus noteikumus, piemēram, III nodaļā par algoritmisko pārvaldību un IV nodaļā par platformu pārredzamību paredzētos noteikumus.

8. grozījums

I nodaļa – Vispārīgi noteikumi, 1. pants – Priekšmets un darbības joma, 2. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ar šo direktīvu tiek noteikts tiesību minimums, kas, ņemot vērā Tiesas judikatūru, tiek piemērots katrai personai, kas veic platformu darbu Savienībā un kurai ir vai, balstoties uz faktu izvērtējumu, varētu būt darba līgums vai darba attiecības, kā noteikts dalībvalstī spēkā esošajos tiesību aktos, koplīgumos vai praksē. | Ar šo direktīvu tiek noteikts tiesību minimums, kas, ņemot vērā Tiesas judikatūru, tiek piemērots katrai personai, kas veic platformu darbu Savienībā un kurai ir vai, balstoties uz faktu izvērtējumu, varētu būt darba līgums vai darba attiecības, kā noteikts dalībvalstī spēkā esošajos tiesību aktos, koplīgumos vai praksē. |
| Saskaņā ar 10. pantu šajā direktīvā noteiktās tiesības, kas attiecas uz fizisku personu aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi algoritmiskās pārvaldības kontekstā, attiecas arī uz katru personu, kas Savienībā veic platformu darbu
  un kam nav darba līguma vai darba attiecību
  . | Saskaņā ar 10. pantu šajā direktīvā noteiktās tiesības, kas attiecas uz fizisku personu aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi algoritmiskās pārvaldības kontekstā, attiecas arī uz katru personu, kas Savienībā veic platformu darbu
  patiesi pašnodarbinātas personas statusā
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ar šo direktīvu tiek noteikts tiesību minimums, kas, ņemot vērā Tiesas judikatūru, tiek piemērots katrai personai, kas veic platformu darbu Savienībā un kurai ir vai, balstoties uz faktu izvērtējumu, varētu būt darba līgums vai darba attiecības, kā noteikts dalībvalstī spēkā esošajos tiesību aktos, koplīgumos vai praksē.

Ar šo direktīvu tiek noteikts tiesību minimums, kas, ņemot vērā Tiesas judikatūru, tiek piemērots katrai personai, kas veic platformu darbu Savienībā un kurai ir vai, balstoties uz faktu izvērtējumu, varētu būt darba līgums vai darba attiecības, kā noteikts dalībvalstī spēkā esošajos tiesību aktos, koplīgumos vai praksē.

Saskaņā ar 10. pantu šajā direktīvā noteiktās tiesības, kas attiecas uz fizisku personu aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi algoritmiskās pārvaldības kontekstā, attiecas arī uz katru personu, kas Savienībā veic platformu darbu
  un kam nav darba līguma vai darba attiecību
  .

Saskaņā ar 10. pantu šajā direktīvā noteiktās tiesības, kas attiecas uz fizisku personu aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi algoritmiskās pārvaldības kontekstā, attiecas arī uz katru personu, kas Savienībā veic platformu darbu
  patiesi pašnodarbinātas personas statusā
  .

Pamatojums

Viens no direktīvas mērķiem ir panākt pašnodarbināto un algoto darba ņēmēju statusa pareizu noteikšanu.

9. grozījums

I nodaļa, 2. pants – Definīcijas, 1.5. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| “pārstāvji” ir darba ņēmēju
  organizācijas vai
  pārstāvji, kā paredzēts valsts tiesību aktos vai praksē, vai abi; | “pārstāvji” ir
  arodbiedrības vai
  darba ņēmēju pārstāvji, kā paredzēts valsts tiesību aktos vai praksē, vai abi; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

“pārstāvji” ir darba ņēmēju
  organizācijas vai
  pārstāvji, kā paredzēts valsts tiesību aktos vai praksē, vai abi;

“pārstāvji” ir
  arodbiedrības vai
  darba ņēmēju pārstāvji, kā paredzēts valsts tiesību aktos vai praksē, vai abi;

Pamatojums

Arodbiedrībām ir būtiska nozīme darba ņēmēju tiesību aizsardzībā, tāpēc direktīvā ir jābūt skaidrai atsaucei uz arodbiedrībām.

10. grozījums

I nodaļa, 2. panta 2. punkts – Definīcijas, 2. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Digitālo darba platformu definīcija, kas noteikta 1. punkta 1. apakšpunktā, neietver tāda pakalpojumu sniedzējus, kura pamatmērķis ir izmantot vai kopīgot aktīvus.
  Tā attiecas tikai uz
  tāda pakalpojuma sniedzējiem, attiecībā uz kuru personas veiktā darba organizācija
  nav tikai mazsvarīga un atvasināta
  sastāvdaļa. | Digitālo darba platformu definīcija, kas noteikta 1. punkta 1. apakšpunktā, neietver tāda pakalpojumu sniedzējus, kura pamatmērķis ir izmantot vai kopīgot aktīvus.
  To piemēro
  tāda pakalpojuma
  , tostarp papildpakalpojuma,
  sniedzējiem, attiecībā uz kuru personas veiktā darba organizācija
  ir nepieciešama un būtiska
  sastāvdaļa. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Digitālo darba platformu definīcija, kas noteikta 1. punkta 1. apakšpunktā, neietver tāda pakalpojumu sniedzējus, kura pamatmērķis ir izmantot vai kopīgot aktīvus.
  Tā attiecas tikai uz
  tāda pakalpojuma sniedzējiem, attiecībā uz kuru personas veiktā darba organizācija
  nav tikai mazsvarīga un atvasināta
  sastāvdaļa.

Digitālo darba platformu definīcija, kas noteikta 1. punkta 1. apakšpunktā, neietver tāda pakalpojumu sniedzējus, kura pamatmērķis ir izmantot vai kopīgot aktīvus.
  To piemēro
  tāda pakalpojuma
  , tostarp papildpakalpojuma,
  sniedzējiem, attiecībā uz kuru personas veiktā darba organizācija
  ir nepieciešama un būtiska
  sastāvdaļa.

Pamatojums

Grozījuma mērķis ir nodrošināt saskaņotību ar 18. apsvērumu un panākt, ka direktīvas darbības jomā var iekļaut nepieciešamus un būtiskus papildpakalpojumus, kas ietver indivīdu veiktā darba elementu, ja tie ir pasūtīti ar platformas starpniecību.

11. grozījums

II nodaļa, 4. pants – Juridiskā prezumpcija, 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Līgumattiecības starp digitālo darba platformu, kas 2. punkta izpratnē kontrolē darba izpildi, un personu, kas veic platformu darbu ar minētās platformas starpniecību, juridiski tiek uzskatītas par darba attiecībām. Šajā nolūkā dalībvalstis izveido pasākumu satvaru saskaņā ar savas valsts tiesisko un tiesu sistēmu. | Līgumattiecības starp digitālo darba platformu, kas 2. punkta izpratnē kontrolē darba izpildi, un personu, kas veic platformu darbu ar minētās platformas starpniecību, juridiski tiek uzskatītas par darba attiecībām. Šajā nolūkā dalībvalstis izveido pasākumu satvaru saskaņā ar savas valsts tiesisko un tiesu sistēmu. |
| Juridisko prezumpciju piemēro visos attiecīgajos administratīvajos un tiesas procesos. Kompetentās iestādes, kas pārbauda atbilstību attiecīgajiem tiesību aktiem vai nodrošina to izpildi,
  var paļauties
  uz šo prezumpciju. | Juridisko prezumpciju piemēro visos attiecīgajos administratīvajos un tiesas procesos. Kompetentās iestādes, kas pārbauda atbilstību attiecīgajiem tiesību aktiem vai nodrošina to izpildi,
  balstās
  uz šo prezumpciju
  , savukārt līgumattiecības tiek izvērtētas un noteiktas nacionālajos tiesību aktos
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Līgumattiecības starp digitālo darba platformu, kas 2. punkta izpratnē kontrolē darba izpildi, un personu, kas veic platformu darbu ar minētās platformas starpniecību, juridiski tiek uzskatītas par darba attiecībām. Šajā nolūkā dalībvalstis izveido pasākumu satvaru saskaņā ar savas valsts tiesisko un tiesu sistēmu.

Līgumattiecības starp digitālo darba platformu, kas 2. punkta izpratnē kontrolē darba izpildi, un personu, kas veic platformu darbu ar minētās platformas starpniecību, juridiski tiek uzskatītas par darba attiecībām. Šajā nolūkā dalībvalstis izveido pasākumu satvaru saskaņā ar savas valsts tiesisko un tiesu sistēmu.

Juridisko prezumpciju piemēro visos attiecīgajos administratīvajos un tiesas procesos. Kompetentās iestādes, kas pārbauda atbilstību attiecīgajiem tiesību aktiem vai nodrošina to izpildi,
  var paļauties
  uz šo prezumpciju.

Juridisko prezumpciju piemēro visos attiecīgajos administratīvajos un tiesas procesos. Kompetentās iestādes, kas pārbauda atbilstību attiecīgajiem tiesību aktiem vai nodrošina to izpildi,
  balstās
  uz šo prezumpciju
  , savukārt līgumattiecības tiek izvērtētas un noteiktas nacionālajos tiesību aktos
  .

Pamatojums

Uz dalībvalstīm gulstas galvenā atbildība par līgumattiecību izvērtēšanu un noteikšanu un tās var izveidot direktīvas īstenošanas pasākumu satvaru saskaņā ar valsts tiesību un tiesu sistēmu, tomēr prezumpcijas izmantošana nav fakultatīva. Tieši prezumpcija ļauj izvērtēt līgumattiecību klasifikāciju starp digitālo darba platformu un personu, kas veic darbu platformā, un tas ir viens no galvenajiem dokumenta mērķiem.

12. grozījums

II nodaļa, 4. pants – Juridiskā prezumpcija, 2. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Darba izpildes kontroli 1. punkta izpratnē uzskata par tādu, ja
  izpildīti
  vismaz
  divi
  no sekojošajiem kritērijiem: | Darba izpildes kontroli 1. punkta izpratnē uzskata par tādu, ja
  izpildīts
  vismaz
  viens
  no sekojošajiem kritērijiem: |
| a) | atalgojuma līmeņa efektīva noteikšana vai
  atalgojuma līmeņa
  griestu noteikšana; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Darba izpildes kontroli 1. punkta izpratnē uzskata par tādu, ja
  izpildīti
  vismaz
  divi
  no sekojošajiem kritērijiem:

Darba izpildes kontroli 1. punkta izpratnē uzskata par tādu, ja
  izpildīts
  vismaz
  viens
  no sekojošajiem kritērijiem:

a)

atalgojuma līmeņa efektīva noteikšana vai
  atalgojuma līmeņa
  griestu noteikšana;

| a) | atalgojuma līmeņa
  vai pakalpojuma cenas
  efektīva noteikšana vai griestu noteikšana; |
| --- | --- |

a)

atalgojuma līmeņa
  vai pakalpojuma cenas
  efektīva noteikšana vai griestu noteikšana;

| b) | prasības izvirzīšana personai, kas veic platformu darbu, ievērot īpašus, saistošus noteikumus attiecībā uz izskatu, uzvedību pret pakalpojuma saņēmēju vai darba veikšanu; |
| --- | --- |

b)

prasības izvirzīšana personai, kas veic platformu darbu, ievērot īpašus, saistošus noteikumus attiecībā uz izskatu, uzvedību pret pakalpojuma saņēmēju vai darba veikšanu;

| b) | prasības izvirzīšana personai, kas veic platformu darbu, ievērot īpašus, saistošus noteikumus attiecībā uz izskatu, uzvedību pret pakalpojuma saņēmēju vai darba veikšanu; |
| --- | --- |

b)

prasības izvirzīšana personai, kas veic platformu darbu, ievērot īpašus, saistošus noteikumus attiecībā uz izskatu, uzvedību pret pakalpojuma saņēmēju vai darba veikšanu;

| c) | darba izpildes uzraudzība vai darba rezultātu kvalitātes pārbaude, tostarp izmantojot elektroniskus līdzekļus; |
| --- | --- |

c)

darba izpildes uzraudzība vai darba rezultātu kvalitātes pārbaude, tostarp izmantojot elektroniskus līdzekļus;

| c) | darba izpildes uzraudzība vai darba rezultātu kvalitātes pārbaude, tostarp izmantojot elektroniskus līdzekļus; |
| --- | --- |

c)

darba izpildes uzraudzība vai darba rezultātu kvalitātes pārbaude, tostarp izmantojot elektroniskus līdzekļus;

| d) | iedarbīga brīvības ierobežošana, tostarp ar sankcijām, organizēt savu darbu, jo īpaši attiecībā uz iespēju izvēlēties savu darba laiku vai prombūtnes laikposmus, pieņemt vai noraidīt uzdevumus vai izmantot apakšuzņēmējus vai aizstājējus; |
| --- | --- |

d)

iedarbīga brīvības ierobežošana, tostarp ar sankcijām, organizēt savu darbu, jo īpaši attiecībā uz iespēju izvēlēties savu darba laiku vai prombūtnes laikposmus, pieņemt vai noraidīt uzdevumus vai izmantot apakšuzņēmējus vai aizstājējus;

| d) | iedarbīga brīvības ierobežošana,
  par prioritāti izvirzot turpmākos darba piedāvājumus,
  tostarp ar sankcijām, organizēt savu darbu, jo īpaši attiecībā uz iespēju izvēlēties savu darba laiku
  , darba ritmu
  vai prombūtnes laikposmus, pieņemt vai noraidīt uzdevumus vai izmantot apakšuzņēmējus vai aizstājējus; |
| --- | --- |

d)

iedarbīga brīvības ierobežošana,
  par prioritāti izvirzot turpmākos darba piedāvājumus,
  tostarp ar sankcijām, organizēt savu darbu, jo īpaši attiecībā uz iespēju izvēlēties savu darba laiku
  , darba ritmu
  vai prombūtnes laikposmus, pieņemt vai noraidīt uzdevumus vai izmantot apakšuzņēmējus vai aizstājējus;

| e) | iedarbīga iespēju ierobežošana veidot klientu bāzi vai veikt darbu jebkuras trešās personas labā. |
| --- | --- |

e)

iedarbīga iespēju ierobežošana veidot klientu bāzi vai veikt darbu jebkuras trešās personas labā.

| e) | iedarbīga iespēju ierobežošana veidot klientu bāzi
  , arī no platformas klientu vidus,
  vai veikt darbu jebkuras trešās personas labā. |
| --- | --- |

e)

iedarbīga iespēju ierobežošana veidot klientu bāzi
  , arī no platformas klientu vidus,
  vai veikt darbu jebkuras trešās personas labā.

Šis nosacījumu saraksts var tikt papildināts ar tādu papildpraksi, kas nacionālajos tiesību aktos, judikatūrā vai praksē tiktu uzskatīta par darba izpildes kontroli.

Pamatojums

Ja digitālās darba platformas kontrolē konkrētus darba izpildes elementus, tās darbojas kā darba devēji darba attiecībās. Dalībvalstīs un Tiesas judikatūrā vadība un kontrole vai juridiskā pakļautība ir būtisks elements darba attiecību definēšanā. Ceturtajā pantā uzskaitītie kritēriji katrs atsevišķi raksturo kādu vadības un kontroles elementu; vienam no tiem ir jābūt pietiekamam, lai piemērotu darba devēja prezumpciju, ko darba ņēmējs vai darba devējs vajadzības gadījumā varētu apstrīdēt.

Attiecībā uz pirmo kritēriju pakalpojuma cenas noteikšana vai ierobežošana nozīmē darba ņēmēja atalgojuma līmeņa noteikšanu vai ierobežošanu neatkarīgi no viņa statusa.

Runājot par ceturto kritēriju, kāda pienākuma atteikums, darba ņēmēja pieejamība un darba laiks ir nosacījumi, ko dažas platformas izmanto, lai piešķirtu turpmākos darba piedāvājumus, un tādējādi tās netieši kontrolē platformā nodarbināto personu darba organizāciju un ierobežo šo personu, ja tās ir pašnodarbinātas, brīvību organizēt savu darba laiku. Tāpat pašnodarbinātas personas var brīvi organizēt savas prioritātes un pārtraukumus un noteikt savu darba ritmu. Ja šāda iespēja tiek ierobežota, platforma rīkojas kā darba devējs.

Runājot par piekto kritēriju, iespēja veidot komerciālas attiecības ar savu klientu ir pašnodarbinātas personas statusa neatņemama sastāvdaļa. Ja šī iespēja tiek ierobežota un platforma saglabā tirgus ekskluzivitāti ar saviem klientiem, tā rīkojas kā darba devējs. Nosacījumu saraksts nav izsmeļošs.

13. grozījums

II nodaļa, 4. pants – Juridiskā prezumpcija, 3. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis veic atbalsta pasākumus, lai nodrošinātu 1. punktā minētās juridiskās prezumpcijas iedarbīgu īstenošanu, vienlaikus ņemot vērā ietekmi uz jaunuzņēmumiem, izvairoties no patiesas pašnodarbinātības un atbalstot digitālo darba platformu ilgtspējīgu izaugsmi. Tās jo īpaši: | Dalībvalstis veic atbalsta pasākumus, lai nodrošinātu 1. punktā minētās juridiskās prezumpcijas iedarbīgu īstenošanu, vienlaikus ņemot vērā ietekmi uz jaunuzņēmumiem, izvairoties no patiesas pašnodarbinātības
  , pilnībā ievērojot sociālo partneru autonomiju
  un atbalstot digitālo darba platformu ilgtspējīgu izaugsmi. Tās jo īpaši: |
| f) | nodrošina, ka informācija par juridiskās prezumpcijas piemērošanu ir publiski pieejama skaidrā, visaptverošā un viegli pieejamā veidā; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstis veic atbalsta pasākumus, lai nodrošinātu 1. punktā minētās juridiskās prezumpcijas iedarbīgu īstenošanu, vienlaikus ņemot vērā ietekmi uz jaunuzņēmumiem, izvairoties no patiesas pašnodarbinātības un atbalstot digitālo darba platformu ilgtspējīgu izaugsmi. Tās jo īpaši:

Dalībvalstis veic atbalsta pasākumus, lai nodrošinātu 1. punktā minētās juridiskās prezumpcijas iedarbīgu īstenošanu, vienlaikus ņemot vērā ietekmi uz jaunuzņēmumiem, izvairoties no patiesas pašnodarbinātības
  , pilnībā ievērojot sociālo partneru autonomiju
  un atbalstot digitālo darba platformu ilgtspējīgu izaugsmi. Tās jo īpaši:

f)

nodrošina, ka informācija par juridiskās prezumpcijas piemērošanu ir publiski pieejama skaidrā, visaptverošā un viegli pieejamā veidā;

| f) | nodrošina, ka informācija par juridiskās prezumpcijas piemērošanu ir publiski pieejama skaidrā, visaptverošā un viegli pieejamā veidā; |
| --- | --- |

f)

nodrošina, ka informācija par juridiskās prezumpcijas piemērošanu ir publiski pieejama skaidrā, visaptverošā un viegli pieejamā veidā;

| g) | izstrādā norādījumus digitālajām darba platformām, personām, kas veic platformu darbu, un sociālajiem partneriem, lai izprastu un īstenotu juridisko prezumpciju, tostarp par procedūrām tās atspēkošanai saskaņā ar 5. pantu; |
| --- | --- |

g)

izstrādā norādījumus digitālajām darba platformām, personām, kas veic platformu darbu, un sociālajiem partneriem, lai izprastu un īstenotu juridisko prezumpciju, tostarp par procedūrām tās atspēkošanai saskaņā ar 5. pantu;

| g) | izstrādā norādījumus digitālajām darba platformām, personām, kas veic platformu darbu, un sociālajiem partneriem, lai izprastu un īstenotu juridisko prezumpciju, tostarp par procedūrām tās atspēkošanai saskaņā ar 5. pantu; |
| --- | --- |

g)

izstrādā norādījumus digitālajām darba platformām, personām, kas veic platformu darbu, un sociālajiem partneriem, lai izprastu un īstenotu juridisko prezumpciju, tostarp par procedūrām tās atspēkošanai saskaņā ar 5. pantu;

| h) | izstrādā norādes izpildiestādēm, lai proaktīvi vērstos pret neatbilstīgām digitālajām darba platformām; |
| --- | --- |

h)

izstrādā norādes izpildiestādēm, lai proaktīvi vērstos pret neatbilstīgām digitālajām darba platformām;

| h) | izstrādā norādījumus digitālajām darba platformām un personām, kas veic platformu darbu, lai pareizi noteiktu darbības nozari, ar kuru tās ir saistītas, un pilnībā īstenotu attiecīgajā nozarē piemērojamos tiesību aktus un koplīgumus; |
| --- | --- |

h)

izstrādā norādījumus digitālajām darba platformām un personām, kas veic platformu darbu, lai pareizi noteiktu darbības nozari, ar kuru tās ir saistītas, un pilnībā īstenotu attiecīgajā nozarē piemērojamos tiesību aktus un koplīgumus;

| i) | pastiprina kontroli un pārbaudes uz vietas, ko veic darba inspekcijas vai par darba tiesību īstenošanu atbildīgās struktūras, vienlaikus nodrošinot, ka šādas kontroles un pārbaudes ir samērīgas un nediskriminējošas. |
| --- | --- |

i)

pastiprina kontroli un pārbaudes uz vietas, ko veic darba inspekcijas vai par darba tiesību īstenošanu atbildīgās struktūras, vienlaikus nodrošinot, ka šādas kontroles un pārbaudes ir samērīgas un nediskriminējošas.

| i) | izstrādā norādes izpildiestādēm, lai proaktīvi vērstos pret neatbilstīgām digitālajām darba platformām
  un ierosinātu tiesvedību
  ; |
| --- | --- |

i)

izstrādā norādes izpildiestādēm, lai proaktīvi vērstos pret neatbilstīgām digitālajām darba platformām
  un ierosinātu tiesvedību
  ;

| j) | pastiprina kontroli un pārbaudes uz vietas, ko veic darba inspekcijas vai par darba tiesību īstenošanu atbildīgās struktūras, vienlaikus nodrošinot,
  ka tiesībaizsardzības iestādēm ir vajadzīgais personāls un apmācība, lai panāktu,
  ka šādas kontroles un inspekcijas ir
  efektīvas,
  samērīgas un nediskriminējošas; |
| --- | --- |

j)

pastiprina kontroli un pārbaudes uz vietas, ko veic darba inspekcijas vai par darba tiesību īstenošanu atbildīgās struktūras, vienlaikus nodrošinot,
  ka tiesībaizsardzības iestādēm ir vajadzīgais personāls un apmācība, lai panāktu,
  ka šādas kontroles un inspekcijas ir
  efektīvas,
  samērīgas un nediskriminējošas;

Pamatojums

Lai ieinteresētajām personām nodrošinātu juridisko noteiktību un pārredzamību, ir svarīgi panākt, ka papildus darba devēja, darba ņēmēja vai pašnodarbinātas personas statusam prezumpcija palīdz noteikt, kādi leģislatīvie un koplīgumu noteikumi, pilnībā ievērojot sociālo partneru autonomiju, ir piemērojami darba ņēmējiem un platformai.
  Vienlaikus izpildiestādēm vajadzētu būt iespējai ierosināt tiesvedību pret neatbilstīgām digitālajām darba platformām.

Turklāt darbs digitālajās platformās var būt ģeogrāfiski un laika ziņā ļoti izkliedēts, un to būs grūti kontrolēt, ja darbinieku skaits nebūs pietiekams. Lai veiktu šādu kontroli, var būt nepieciešamas īpašas zināšanas par platformas darbību, tādēļ kompetentajām iestādēm ir jābūt apmācītām, lai īstenotu šo pienākumu
  un gūtu labus rezultātus
  .

14. grozījums

II nodaļa, 5. pants – Iespēja atspēkot juridisko prezumpciju

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis jebkurai no pusēm nodrošina iespēju tiesas vai administratīvajā procesā, vai abos gadījumos atspēkot 4. pantā minēto juridisko prezumpciju. | Dalībvalstis jebkurai no pusēm nodrošina iespēju tiesas vai administratīvajā procesā, vai abos gadījumos atspēkot 4. pantā minēto juridisko prezumpciju. |
| Ja digitālā darba platforma apgalvo, ka attiecīgās līgumattiecības nav darba attiecības, kā definēts attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajos tiesību aktos, koplīgumos vai praksē, ņemot vērā Tiesas judikatūru, pierādīšanas pienākumu pilda digitālā darba platforma. Šādai tiesvedībai nav apturoša efekta attiecībā uz juridiskās prezumpcijas piemērošanu. | Ja digitālā darba platforma apgalvo, ka attiecīgās līgumattiecības nav darba attiecības, kā definēts attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajos tiesību aktos, koplīgumos vai praksē, ņemot vērā Tiesas judikatūru, pierādīšanas pienākumu pilda digitālā darba platforma
  , kurai tādā gadījumā ir jāpierāda, ka līgumsaistības, uz kuru pamata saskaņā ar 4. pantu ir noskaidrots darba devēja statuss, nevar tikt kvalificētas par darba attiecībām
  . Šādai tiesvedībai nav apturoša efekta attiecībā uz juridiskās prezumpcijas piemērošanu. |
| Ja persona, kas veic platformu darbu, apgalvo, ka attiecīgās līgumattiecības nav darba attiecības, kā definēts attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajos tiesību aktos, koplīgumos vai praksē, ņemot vērā Tiesas judikatūru, digitālajai darba platformai ir jāpalīdz pienācīgi atrisināt tiesvedību, jo īpaši sniedzot visu tās rīcībā esošo saistīto informāciju. | Ja persona, kas veic platformu darbu, apgalvo, ka attiecīgās līgumattiecības nav darba attiecības, kā definēts attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajos tiesību aktos, koplīgumos vai praksē, ņemot vērā Tiesas judikatūru, digitālajai darba platformai ir jāpalīdz pienācīgi atrisināt tiesvedību, jo īpaši sniedzot visu tās rīcībā esošo saistīto informāciju. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstis jebkurai no pusēm nodrošina iespēju tiesas vai administratīvajā procesā, vai abos gadījumos atspēkot 4. pantā minēto juridisko prezumpciju.

Dalībvalstis jebkurai no pusēm nodrošina iespēju tiesas vai administratīvajā procesā, vai abos gadījumos atspēkot 4. pantā minēto juridisko prezumpciju.

Ja digitālā darba platforma apgalvo, ka attiecīgās līgumattiecības nav darba attiecības, kā definēts attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajos tiesību aktos, koplīgumos vai praksē, ņemot vērā Tiesas judikatūru, pierādīšanas pienākumu pilda digitālā darba platforma. Šādai tiesvedībai nav apturoša efekta attiecībā uz juridiskās prezumpcijas piemērošanu.

Ja digitālā darba platforma apgalvo, ka attiecīgās līgumattiecības nav darba attiecības, kā definēts attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajos tiesību aktos, koplīgumos vai praksē, ņemot vērā Tiesas judikatūru, pierādīšanas pienākumu pilda digitālā darba platforma
  , kurai tādā gadījumā ir jāpierāda, ka līgumsaistības, uz kuru pamata saskaņā ar 4. pantu ir noskaidrots darba devēja statuss, nevar tikt kvalificētas par darba attiecībām
  . Šādai tiesvedībai nav apturoša efekta attiecībā uz juridiskās prezumpcijas piemērošanu.

Ja persona, kas veic platformu darbu, apgalvo, ka attiecīgās līgumattiecības nav darba attiecības, kā definēts attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajos tiesību aktos, koplīgumos vai praksē, ņemot vērā Tiesas judikatūru, digitālajai darba platformai ir jāpalīdz pienācīgi atrisināt tiesvedību, jo īpaši sniedzot visu tās rīcībā esošo saistīto informāciju.

Ja persona, kas veic platformu darbu, apgalvo, ka attiecīgās līgumattiecības nav darba attiecības, kā definēts attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajos tiesību aktos, koplīgumos vai praksē, ņemot vērā Tiesas judikatūru, digitālajai darba platformai ir jāpalīdz pienācīgi atrisināt tiesvedību, jo īpaši sniedzot visu tās rīcībā esošo saistīto informāciju.

Pamatojums

Lai nodrošinātu 4. pantā paredzētās tiesiskās prezumpcijas efektivitāti, ir svarīgi reglamentēt tās atspēkošanas kārtību. Tāpēc ir jāpastiprina platformai noteiktais pierādīšanas pienākums, un tas nekādā gadījumā nedrīkst vājināt juridisko prezumpciju kā tādu.

15. grozījums

III nodaļa – Algoritmiskā pārvaldība, 6. pants – Automatizētās uzraudzības sistēmas un lēmumu pieņemšanas sistēmas pārredzamība un izmantošana, 3. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Digitālās darba platformas sniedz 2. punktā minēto informāciju kā dokumentu, kas var būt elektroniskā formā. Tās sniedz minēto informāciju ne vēlāk kā pirmajā darbdienā, kā arī būtisku izmaiņu gadījumā un jebkurā laikā pēc platformu darba ņēmēja pieprasījuma. Informāciju sniedz kodolīgā, pārredzamā, saprotamā un viegli pieejamā veidā, izmantojot skaidru un vienkāršu valodu. | Digitālās darba platformas sniedz 2. punktā minēto informāciju kā dokumentu, kas var būt elektroniskā formā. Tās sniedz minēto informāciju ne vēlāk kā pirmajā darbdienā, kā arī būtisku izmaiņu gadījumā un jebkurā laikā pēc platformu darba ņēmēja pieprasījuma. Informāciju sniedz
  tās dalībvalsts oficiālajās valodās, kurā strādā darba ņēmējs,
  kodolīgā, pārredzamā, saprotamā un viegli pieejamā veidā, izmantojot skaidru un vienkāršu valodu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Digitālās darba platformas sniedz 2. punktā minēto informāciju kā dokumentu, kas var būt elektroniskā formā. Tās sniedz minēto informāciju ne vēlāk kā pirmajā darbdienā, kā arī būtisku izmaiņu gadījumā un jebkurā laikā pēc platformu darba ņēmēja pieprasījuma. Informāciju sniedz kodolīgā, pārredzamā, saprotamā un viegli pieejamā veidā, izmantojot skaidru un vienkāršu valodu.

Digitālās darba platformas sniedz 2. punktā minēto informāciju kā dokumentu, kas var būt elektroniskā formā. Tās sniedz minēto informāciju ne vēlāk kā pirmajā darbdienā, kā arī būtisku izmaiņu gadījumā un jebkurā laikā pēc platformu darba ņēmēja pieprasījuma. Informāciju sniedz
  tās dalībvalsts oficiālajās valodās, kurā strādā darba ņēmējs,
  kodolīgā, pārredzamā, saprotamā un viegli pieejamā veidā, izmantojot skaidru un vienkāršu valodu.

Pamatojums

Lai šī informācija būtu saprotama, ir svarīgi nodrošināt iespēju saņemt šajā pantā minēto informāciju tās valsts oficiālajās valodās, kurā darba ņēmējs strādā.

16. grozījums

III nodaļa – Algoritmiskā pārvaldība, 6. pants – Automatizētās uzraudzības sistēmas un lēmumu pieņemšanas sistēmas pārredzamība un izmantošana, 5. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Digitālās darba platformas neapstrādā nekādus platformu darba ņēmēju personas datus, kas nav nesaraujami saistīti un pilnīgi nepieciešami līguma izpildei starp platformu darba ņēmēju un digitālo darba platformu. Tās, jo īpaši: | 5.   Digitālās darba platformas neapstrādā nekādus platformu darba ņēmēju personas datus, kas nav nesaraujami saistīti un pilnīgi nepieciešami līguma izpildei starp platformu darba ņēmēju un digitālo darba platformu. Tās, jo īpaši: |
| (a) | neapstrādā nekādus personas datus par platformu darba ņēmēju emocionālo vai psiholoģisko stāvokli; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

5.   Digitālās darba platformas neapstrādā nekādus platformu darba ņēmēju personas datus, kas nav nesaraujami saistīti un pilnīgi nepieciešami līguma izpildei starp platformu darba ņēmēju un digitālo darba platformu. Tās, jo īpaši:

5.   Digitālās darba platformas neapstrādā nekādus platformu darba ņēmēju personas datus, kas nav nesaraujami saistīti un pilnīgi nepieciešami līguma izpildei starp platformu darba ņēmēju un digitālo darba platformu. Tās, jo īpaši:

(a)

neapstrādā nekādus personas datus par platformu darba ņēmēju emocionālo vai psiholoģisko stāvokli;

| (a) | neapstrādā nekādus personas datus par platformu darba ņēmēju emocionālo vai psiholoģisko stāvokli; |
| --- | --- |

(a)

neapstrādā nekādus personas datus par platformu darba ņēmēju emocionālo vai psiholoģisko stāvokli;

| (b) | neapstrādā nekādus personas datus saistībā ar platformu darba ņēmēja veselību, izņemot Regulas (ES) 2016/679 9. panta 2. punkta b) līdz j) apakšpunktā minētos gadījumus; |
| --- | --- |

(b)

neapstrādā nekādus personas datus saistībā ar platformu darba ņēmēja veselību, izņemot Regulas (ES) 2016/679 9. panta 2. punkta b) līdz j) apakšpunktā minētos gadījumus;

| (b) | neapstrādā nekādus personas datus saistībā ar platformu darba ņēmēja veselību, izņemot Regulas (ES) 2016/679 9. panta 2. punkta b) līdz j) apakšpunktā minētos gadījumus; |
| --- | --- |

(b)

neapstrādā nekādus personas datus saistībā ar platformu darba ņēmēja veselību, izņemot Regulas (ES) 2016/679 9. panta 2. punkta b) līdz j) apakšpunktā minētos gadījumus;

| (c) | neapstrādā nekādus personas datus saistībā ar privātām sarunām, tostarp informācijas apmaiņu ar platformu darba ņēmēju pārstāvjiem; |
| --- | --- |

(c)

neapstrādā nekādus personas datus saistībā ar privātām sarunām, tostarp informācijas apmaiņu ar platformu darba ņēmēju pārstāvjiem;

| (c) | neapstrādā nekādus personas datus saistībā ar privātām sarunām, tostarp informācijas apmaiņu ar platformu darba ņēmēju pārstāvjiem; |
| --- | --- |

(c)

neapstrādā nekādus personas datus saistībā ar privātām sarunām, tostarp informācijas apmaiņu ar platformu darba ņēmēju pārstāvjiem;

| (d) | nevāc nekādus personas datus, kamēr platformu darba ņēmējs nepiedāvā vai neveic platformu darbu. |
| --- | --- |

(d)

nevāc nekādus personas datus, kamēr platformu darba ņēmējs nepiedāvā vai neveic platformu darbu.

| (d) | neizmanto savāktos datus, lai konstatētu vai izsecinātu piederību arodbiedrībai vai dalību arodbiedrībā, vai piedalīšanos arodbiedrības darbībā; |
| --- | --- |

(d)

neizmanto savāktos datus, lai konstatētu vai izsecinātu piederību arodbiedrībai vai dalību arodbiedrībā, vai piedalīšanos arodbiedrības darbībā;

neizmanto savāktos datus, lai konstatētu vai izsecinātu piederību arodbiedrībai vai dalību arodbiedrībā, vai piedalīšanos arodbiedrības darbībā;

| (e) | nevāc nekādus personas datus, kamēr platformu darba ņēmējs nepiedāvā vai neveic platformu darbu. |
| --- | --- |

(e)

(e)

nevāc nekādus personas datus, kamēr platformu darba ņēmējs nepiedāvā vai neveic platformu darbu.

Pamatojums

Pamatojums

Papildus informācijas apmaiņai ar darba ņēmēju pārstāvjiem ir būtiski nepieļaut, ka darba ņēmēju datus izmanto nolūkā ierobežot, kavēt vai sodīt darba ņēmēju organizāciju un kolektīvu rīcību.

17. grozījums

17. grozījums

III nodaļa – Algoritmiskā pārvaldība, 7. pants – Cilvēku veikta automatizēto sistēmu uzraudzība, 2. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Neskarot Padomes Direktīvu 89/391/EEK un saistītās direktīvas darba drošības un veselības aizsardzības jomā, digitālās darba platformas: | Neskarot Padomes Direktīvu 89/391/EEK un saistītās direktīvas darba drošības un veselības aizsardzības jomā, digitālās darba platformas: |
| a) | novērtē riskus, ko platformu darba ņēmēju drošībai un veselībai rada automatizētas uzraudzības un lēmumu pieņemšanas sistēmas, tostarp attiecībā uz iespējamiem ar darbu saistītu negadījumu riskiem, psihosociāliem un ergonomiskiem riskiem, |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Neskarot Padomes Direktīvu 89/391/EEK un saistītās direktīvas darba drošības un veselības aizsardzības jomā, digitālās darba platformas:

Neskarot Padomes Direktīvu 89/391/EEK un saistītās direktīvas darba drošības un veselības aizsardzības jomā, digitālās darba platformas:

a)

novērtē riskus, ko platformu darba ņēmēju drošībai un veselībai rada automatizētas uzraudzības un lēmumu pieņemšanas sistēmas, tostarp attiecībā uz iespējamiem ar darbu saistītu negadījumu riskiem, psihosociāliem un ergonomiskiem riskiem,

| a) | iesaistot darba ņēmējus un ar viņiem apspriežoties, vai ar viņu pārstāvju starpniecību
  novērtē riskus, ko platformu darba ņēmēju drošībai un veselībai rada automatizētas uzraudzības un lēmumu pieņemšanas sistēmas, tostarp attiecībā uz iespējamiem ar darbu saistītu negadījumu riskiem, psihosociāliem un ergonomiskiem riskiem, |
| --- | --- |

a)

iesaistot darba ņēmējus un ar viņiem apspriežoties, vai ar viņu pārstāvju starpniecību
  novērtē riskus, ko platformu darba ņēmēju drošībai un veselībai rada automatizētas uzraudzības un lēmumu pieņemšanas sistēmas, tostarp attiecībā uz iespējamiem ar darbu saistītu negadījumu riskiem, psihosociāliem un ergonomiskiem riskiem,

iesaistot darba ņēmējus un ar viņiem apspriežoties, vai ar viņu pārstāvju starpniecību

| b) | izvērtē, vai šo sistēmu aizsardzības pasākumi ir piemēroti apzinātajiem riskiem, ņemot vērā darba vides īpatnības, |
| --- | --- |

b)

izvērtē, vai šo sistēmu aizsardzības pasākumi ir piemēroti apzinātajiem riskiem, ņemot vērā darba vides īpatnības,

| b) | iesaistot darba ņēmējus un ar viņiem apspriežoties, vai ar viņu pārstāvju starpniecību
  izvērtē, vai šo sistēmu aizsardzības pasākumi ir piemēroti apzinātajiem riskiem, ņemot vērā darba vides īpatnības, |
| --- | --- |

b)

iesaistot darba ņēmējus un ar viņiem apspriežoties, vai ar viņu pārstāvju starpniecību
  izvērtē, vai šo sistēmu aizsardzības pasākumi ir piemēroti apzinātajiem riskiem, ņemot vērā darba vides īpatnības,

iesaistot darba ņēmējus un ar viņiem apspriežoties, vai ar viņu pārstāvju starpniecību

| c) | ievieš atbilstošus preventīvos un aizsardzības pasākumus. |
| --- | --- |

c)

ievieš atbilstošus preventīvos un aizsardzības pasākumus.

| c) | iesaistot darba ņēmējus un ar viņiem apspriežoties, vai ar viņu pārstāvju starpniecību
  ievieš atbilstošus preventīvos un aizsardzības pasākumus, |
| --- | --- |

c)

iesaistot darba ņēmējus un ar viņiem apspriežoties, vai ar viņu pārstāvju starpniecību
  ievieš atbilstošus preventīvos un aizsardzības pasākumus,

iesaistot darba ņēmējus un ar viņiem apspriežoties, vai ar viņu pārstāvju starpniecību

| d) | iepriekš minēto informāciju dara pieejamu darba, sociālās aizsardzības un citām darba drošības jomā kompetentajām iestādēm, kā arī platformā nodarbināto personu pārstāvjiem saskaņā ar pārstāvības funkciju īstenošanu
  . |
| --- | --- |

d)

d)

iepriekš minēto informāciju dara pieejamu darba, sociālās aizsardzības un citām darba drošības jomā kompetentajām iestādēm, kā arī platformā nodarbināto personu pārstāvjiem saskaņā ar pārstāvības funkciju īstenošanu
  .

iepriekš minēto informāciju dara pieejamu darba, sociālās aizsardzības un citām darba drošības jomā kompetentajām iestādēm, kā arī platformā nodarbināto personu pārstāvjiem saskaņā ar pārstāvības funkciju īstenošanu

Pamatojums

Pamatojums

Protams, ir svarīgi, lai digitālās darba platformas novērtētu un novērstu riskus, ko platformu darbinieku drošībai un veselībai rada automatizētas uzraudzības un lēmumu pieņemšanas sistēmas, taču ar pašregulāciju vien nepietiek. Šajā procesā tikpat svarīgi ir iesaistīt darba, sociālās aizsardzības un citas darba aizsardzības jomā kompetentās iestādes
  , kā arī paši darba ņēmēji un viņu pārstāvji
  .

, kā arī paši darba ņēmēji un viņu pārstāvji

18. grozījums

18. grozījums

III nodaļa – Algoritmiskā pārvaldība, 8. pants – Cilvēku veikta svarīgu lēmumu pārskatīšana, 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Cilvēku veikta svarīgu lēmumu
  pārskatīšana | Cilvēku veikta svarīgu lēmumu
  pārraudzība |
| 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka platformu darba ņēmējiem ir tiesības saņemt paskaidrojumu no digitālās darba platformas par jebkuru tādu lēmumu, kas
  pieņemts vai
  atbalstīts ar automatizētu lēmumu pieņemšanas sistēmu un kas būtiski ietekmē platformas darba ņēmēja darba nosacījumus, kā minēts 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā. Jo īpaši dalībvalstis gādā par to, lai digitālās darba platformas nodrošinātu platformu darba ņēmējiem piekļuvi kontaktpersonai, kuru digitālā darba platforma izraudzījusies, lai apspriestu un precizētu lēmuma pamatā esošos faktus, apstākļus un iemeslus. Digitālās darba platformas nodrošina, ka šādām kontaktpersonām ir minētās funkcijas veikšanai nepieciešamā kompetence, izglītība un pilnvaras. | 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka platformu darba ņēmējiem ir tiesības saņemt
  tās dalībvalsts oficiālajās valodās, kurā darba ņēmējs strādā,
  paskaidrojumu no digitālās darba platformas par jebkuru tādu lēmumu, kas atbalstīts ar automatizētu lēmumu pieņemšanas sistēmu un kas būtiski ietekmē platformas darba ņēmēja darba nosacījumus, kā minēts 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā Jo īpaši dalībvalstis gādā par to, lai digitālās darba platformas nodrošinātu platformu darba ņēmējiem piekļuvi kontaktpersonai, kuru digitālā darba platforma izraudzījusies, lai apspriestu un precizētu lēmuma pamatā esošos faktus, apstākļus un iemeslus. Digitālās darba platformas nodrošina, ka šādām kontaktpersonām ir minētās funkcijas veikšanai nepieciešamā kompetence, izglītība un pilnvaras. |
| Digitālās darba platformas sniedz platformu darba ņēmējam rakstisku paziņojumu par iemesliem, kā rezultātā automatizēta lēmumu pieņemšanas sistēma
  pieņēmusi vai
  atbalstījusi jebkuru lēmumu ierobežot, apturēt vai izbeigt platformu darba ņēmēja kontu, lēmumu atteikt atlīdzību par platformu darba ņēmēja paveikto darbu, lēmumu par platformu darba ņēmēja līgumisko statusu vai jebkuru lēmumu ar līdzīgu ietekmi. | |
| | Digitālās darba platformas nodrošina, ka neviens lēmums ierobežot, apturēt vai izbeigt platformu darba ņēmēja kontu, lēmums, kas ietekmē vai maina platformas darbinieka darba nosacījumus, piemēram, atteikt vai mainīt atlīdzību par platformu darba ņēmēja paveikto darbu, lēmums par platformu darba ņēmēja līgumisko statusu un neviens lēmums ar līdzīgu ietekmi, tostarp darba laika ierobežojumi, nav balstīts tikai uz automatizētu apstrādi.
  Digitālās darba platformas sniedz platformu darba ņēmējam rakstisku paziņojumu par iemesliem, kā rezultātā automatizēta lēmumu pieņemšanas sistēma atbalstījusi jebkuru lēmumu ierobežot, apturēt vai izbeigt platformu darba ņēmēja kontu, lēmumu atteikt
  vai mainīt platformas darbinieka darba nosacījumus, piemēram,
  atlīdzību par platformu darba ņēmēja paveikto darbu, lēmumu par platformu darba ņēmēja līgumisko statusu vai jebkuru lēmumu ar līdzīgu ietekmi.


  Minētās platformas sniedz platformas darbiniekam informāciju par kontaktpersonu, kuru digitālā darba platforma izraudzījusies, lai apspriestu un paskaidrotu faktus, apstākļus un iemeslus, kā rezultātā ir pieņemts lēmums.




  Digitālās darba platformas pēc platformas darbinieka pieprasījuma sniedz informāciju par viņa pakalpojumu saņēmēju sniegto novērtējumu vai vērtējumu vēsturi, vienlaikus garantējot tiesības tikt aizmirstam un labot datus saskaņā ar Vispārīgo datu aizsardzības regulu

   (1). |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Cilvēku veikta svarīgu lēmumu
  pārskatīšana

pārskatīšana

Cilvēku veikta svarīgu lēmumu
  pārraudzība

pārraudzība

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka platformu darba ņēmējiem ir tiesības saņemt paskaidrojumu no digitālās darba platformas par jebkuru tādu lēmumu, kas
  pieņemts vai
  atbalstīts ar automatizētu lēmumu pieņemšanas sistēmu un kas būtiski ietekmē platformas darba ņēmēja darba nosacījumus, kā minēts 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā. Jo īpaši dalībvalstis gādā par to, lai digitālās darba platformas nodrošinātu platformu darba ņēmējiem piekļuvi kontaktpersonai, kuru digitālā darba platforma izraudzījusies, lai apspriestu un precizētu lēmuma pamatā esošos faktus, apstākļus un iemeslus. Digitālās darba platformas nodrošina, ka šādām kontaktpersonām ir minētās funkcijas veikšanai nepieciešamā kompetence, izglītība un pilnvaras.

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka platformu darba ņēmējiem ir tiesības saņemt
  tās dalībvalsts oficiālajās valodās, kurā darba ņēmējs strādā,
  paskaidrojumu no digitālās darba platformas par jebkuru tādu lēmumu, kas atbalstīts ar automatizētu lēmumu pieņemšanas sistēmu un kas būtiski ietekmē platformas darba ņēmēja darba nosacījumus, kā minēts 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā Jo īpaši dalībvalstis gādā par to, lai digitālās darba platformas nodrošinātu platformu darba ņēmējiem piekļuvi kontaktpersonai, kuru digitālā darba platforma izraudzījusies, lai apspriestu un precizētu lēmuma pamatā esošos faktus, apstākļus un iemeslus. Digitālās darba platformas nodrošina, ka šādām kontaktpersonām ir minētās funkcijas veikšanai nepieciešamā kompetence, izglītība un pilnvaras.

Digitālās darba platformas sniedz platformu darba ņēmējam rakstisku paziņojumu par iemesliem, kā rezultātā automatizēta lēmumu pieņemšanas sistēma
  pieņēmusi vai
  atbalstījusi jebkuru lēmumu ierobežot, apturēt vai izbeigt platformu darba ņēmēja kontu, lēmumu atteikt atlīdzību par platformu darba ņēmēja paveikto darbu, lēmumu par platformu darba ņēmēja līgumisko statusu vai jebkuru lēmumu ar līdzīgu ietekmi.

pieņēmusi vai

Digitālās darba platformas nodrošina, ka neviens lēmums ierobežot, apturēt vai izbeigt platformu darba ņēmēja kontu, lēmums, kas ietekmē vai maina platformas darbinieka darba nosacījumus, piemēram, atteikt vai mainīt atlīdzību par platformu darba ņēmēja paveikto darbu, lēmums par platformu darba ņēmēja līgumisko statusu un neviens lēmums ar līdzīgu ietekmi, tostarp darba laika ierobežojumi, nav balstīts tikai uz automatizētu apstrādi.
  Digitālās darba platformas sniedz platformu darba ņēmējam rakstisku paziņojumu par iemesliem, kā rezultātā automatizēta lēmumu pieņemšanas sistēma atbalstījusi jebkuru lēmumu ierobežot, apturēt vai izbeigt platformu darba ņēmēja kontu, lēmumu atteikt
  vai mainīt platformas darbinieka darba nosacījumus, piemēram,
  atlīdzību par platformu darba ņēmēja paveikto darbu, lēmumu par platformu darba ņēmēja līgumisko statusu vai jebkuru lēmumu ar līdzīgu ietekmi.

Digitālās darba platformas nodrošina, ka neviens lēmums ierobežot, apturēt vai izbeigt platformu darba ņēmēja kontu, lēmums, kas ietekmē vai maina platformas darbinieka darba nosacījumus, piemēram, atteikt vai mainīt atlīdzību par platformu darba ņēmēja paveikto darbu, lēmums par platformu darba ņēmēja līgumisko statusu un neviens lēmums ar līdzīgu ietekmi, tostarp darba laika ierobežojumi, nav balstīts tikai uz automatizētu apstrādi.

vai mainīt platformas darbinieka darba nosacījumus, piemēram,

Minētās platformas sniedz platformas darbiniekam informāciju par kontaktpersonu, kuru digitālā darba platforma izraudzījusies, lai apspriestu un paskaidrotu faktus, apstākļus un iemeslus, kā rezultātā ir pieņemts lēmums.

Minētās platformas sniedz platformas darbiniekam informāciju par kontaktpersonu, kuru digitālā darba platforma izraudzījusies, lai apspriestu un paskaidrotu faktus, apstākļus un iemeslus, kā rezultātā ir pieņemts lēmums.

Digitālās darba platformas pēc platformas darbinieka pieprasījuma sniedz informāciju par viņa pakalpojumu saņēmēju sniegto novērtējumu vai vērtējumu vēsturi, vienlaikus garantējot tiesības tikt aizmirstam un labot datus saskaņā ar Vispārīgo datu aizsardzības regulu

   (1).

Digitālās darba platformas pēc platformas darbinieka pieprasījuma sniedz informāciju par viņa pakalpojumu saņēmēju sniegto novērtējumu vai vērtējumu vēsturi, vienlaikus garantējot tiesības tikt aizmirstam un labot datus saskaņā ar Vispārīgo datu aizsardzības regulu

1

Pamatojums

Pamatojums

Papildus darba ņēmēja iesniegtajam pieprasījumam ir skaidri jāformulē tiesības un pienākumi.

Turklāt papildus tiesībām saņemt
  objektīvu un racionālu
  informāciju par lēmuma, kas balstīts uz algoritmiem, pamatojumu ir jānodrošina, ka platformu darbiniekiem ir tiesības uz tādu lēmumu, ko pieņēmis atbildīgais cilvēks vai uzraudzītājs, kurš spēj papildus algoritmā paredzētajiem faktoriem ņemt vērā lēmuma piemērošanas apstākļus. Šādas tiesības netikt pakļautiem lēmumam, kura pamatā ir tikai automatizēta apstrāde, ir atzītas Vispārējās datu aizsardzības regulas (VDAR) 22. pantā.

objektīvu un racionālu

Jāatzīmē arī, ka darba ņēmēju datu pārnesamībai ir būtiska nozīme karjeras virzībā. Tāpēc ir svarīgi, lai cits darba devējs vai platforma ņemtu vērā platformas darbinieka pieredzi un darba kvalitāti. Visbeidzot, digitālajām darba platformām ir jānodrošina piekļuve kontaktpersonai arī praktiskajā aspektā.

19. grozījums

19. grozījums

III nodaļa – Algoritmiskā pārvaldība, 9. pants – Informācija un apspriešanās, 3. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Platformu darba ņēmēju pārstāvjiem vai attiecīgajiem platformu darba ņēmējiem var palīdzēt viņu izvēlēts eksperts, ciktāl tas nepieciešams, lai izskatītu jautājumu, kas ir informēšanas un uzklausīšanas temats, un formulētu atzinumu. Ja digitālajā darba platformā kādā dalībvalstī ir vairāk nekā
  500
   platformu darba ņēmēju, eksperta izdevumus sedz no digitālās darba platformas ar noteikumu, ka tie ir samērīgi. | Platformu darba ņēmēju pārstāvjiem vai attiecīgajiem platformu darba ņēmējiem var palīdzēt viņu izvēlēts eksperts, ciktāl tas nepieciešams, lai izskatītu jautājumu, kas ir informēšanas un uzklausīšanas temats, un formulētu atzinumu. Ja digitālajā darba platformā kādā dalībvalstī ir vairāk nekā
  50
   platformu darba ņēmēju
  atbilstoši Direktīvas 2002/14/EK piemērošanas jomai, kas paredzēta tās 3. panta a) apakšpunktā
  , eksperta izdevumus sedz no digitālās darba platformas ar noteikumu, ka tie ir samērīgi. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Platformu darba ņēmēju pārstāvjiem vai attiecīgajiem platformu darba ņēmējiem var palīdzēt viņu izvēlēts eksperts, ciktāl tas nepieciešams, lai izskatītu jautājumu, kas ir informēšanas un uzklausīšanas temats, un formulētu atzinumu. Ja digitālajā darba platformā kādā dalībvalstī ir vairāk nekā
  500
   platformu darba ņēmēju, eksperta izdevumus sedz no digitālās darba platformas ar noteikumu, ka tie ir samērīgi.

500

Platformu darba ņēmēju pārstāvjiem vai attiecīgajiem platformu darba ņēmējiem var palīdzēt viņu izvēlēts eksperts, ciktāl tas nepieciešams, lai izskatītu jautājumu, kas ir informēšanas un uzklausīšanas temats, un formulētu atzinumu. Ja digitālajā darba platformā kādā dalībvalstī ir vairāk nekā
  50
   platformu darba ņēmēju
  atbilstoši Direktīvas 2002/14/EK piemērošanas jomai, kas paredzēta tās 3. panta a) apakšpunktā
  , eksperta izdevumus sedz no digitālās darba platformas ar noteikumu, ka tie ir samērīgi.

50

atbilstoši Direktīvas 2002/14/EK piemērošanas jomai, kas paredzēta tās 3. panta a) apakšpunktā

Pamatojums

Pamatojums

9. panta 1. punktā minētās Direktīvas 2002/14
  3. panta a) apakšpunktā
  ir paredzētas atkāpes attiecībā uz MVU, atsaucoties uz 20 un 50 darbinieku robežvērtību. Šķiet, ka būtu lietderīgi šīs ES tiesībās noteiktās robežvērtības iekļaut direktīvas priekšlikumā, lai nepieļautu daudz un dažādas robežvērtības likumdošanas instrumentos, ko piemēro vieniem un tiem pašiem uzņēmumiem, un nodrošinātu piemērojamo noteikumu skaidrību. Prasība, ka platformā ir jābūt 500 darbiniekiem, lai viņi un viņu pārstāvji varētu piekļūt ekspertam un aizstāvēt savas tiesības uz informāciju un konsultācijām, rada administratīvus un finansiālus šķēršļus.

3. panta a) apakšpunktā

20. grozījums

20. grozījums

Nobeiguma noteikumi, 20. pants – Aizsardzības noteikumu stingrības nemazināšana un labvēlīgāki noteikumi, 2. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šī direktīva neietekmē dalībvalstu prerogatīvu piemērot vai ieviest normatīvus un administratīvus aktus, kas ir labvēlīgāki platformu darba ņēmējiem, vai veicināt vai atļaut platformu darba ņēmējiem labvēlīgāku koplīgumu piemērošanu atbilstoši šīs direktīvas mērķiem. Attiecībā uz personām, kas veic platformu darbu un kam nav darba attiecību, šo punktu piemēro tikai tiktāl, ciktāl šādi valsts noteikumi ir saderīgi ar noteikumiem par iekšējā tirgus darbību. | 2.   Šī direktīva
  nosaka minimālās prasības, un tā nedrīkst liegt dalībvalstij saglabāt vai ieviest stingrākus aizsargpasākumus darba ņēmējiem. Tā
  neietekmē dalībvalstu prerogatīvu piemērot vai ieviest normatīvus un administratīvus aktus, kas ir labvēlīgāki platformu darba ņēmējiem, vai veicināt vai atļaut platformu darba ņēmējiem labvēlīgāku koplīgumu piemērošanu atbilstoši šīs direktīvas mērķiem. Attiecībā uz personām, kas veic platformu darbu un kam nav darba attiecību, šo punktu piemēro tikai tiktāl, ciktāl šādi valsts noteikumi ir saderīgi ar noteikumiem par iekšējā tirgus darbību. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

2.   Šī direktīva neietekmē dalībvalstu prerogatīvu piemērot vai ieviest normatīvus un administratīvus aktus, kas ir labvēlīgāki platformu darba ņēmējiem, vai veicināt vai atļaut platformu darba ņēmējiem labvēlīgāku koplīgumu piemērošanu atbilstoši šīs direktīvas mērķiem. Attiecībā uz personām, kas veic platformu darbu un kam nav darba attiecību, šo punktu piemēro tikai tiktāl, ciktāl šādi valsts noteikumi ir saderīgi ar noteikumiem par iekšējā tirgus darbību.

2.   Šī direktīva
  nosaka minimālās prasības, un tā nedrīkst liegt dalībvalstij saglabāt vai ieviest stingrākus aizsargpasākumus darba ņēmējiem. Tā
  neietekmē dalībvalstu prerogatīvu piemērot vai ieviest normatīvus un administratīvus aktus, kas ir labvēlīgāki platformu darba ņēmējiem, vai veicināt vai atļaut platformu darba ņēmējiem labvēlīgāku koplīgumu piemērošanu atbilstoši šīs direktīvas mērķiem. Attiecībā uz personām, kas veic platformu darbu un kam nav darba attiecību, šo punktu piemēro tikai tiktāl, ciktāl šādi valsts noteikumi ir saderīgi ar noteikumiem par iekšējā tirgus darbību.

Pamatojums

Pamatojums

Saskaņā ar LESD 153. panta 2. punkta b) apakšpunktu direktīva nosaka minimālās prasības darba apstākļu uzlabošanai platformu darbā. Tāpēc dalībvalstis var saglabāt vai ieviest jebkādus citus labvēlīgākus pasākumus, kas attiecas ne tikai uz platformu darbiniekiem, bet uz visiem darba ņēmējiem.

21. grozījums

21. grozījums

Nobeiguma noteikumi, 22. pants – Komisijas veikta pārskatīšana

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Līdz [5 gadi pēc stāšanās spēkā] Komisija, pēc apspriešanās ar dalībvalstīm, sociālajiem partneriem Savienības līmenī un galvenajām ieinteresētajām personām un ņemot vērā ietekmi uz mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, pārskata šīs direktīvas īstenošanu un attiecīgā gadījumā ierosina leģislatīvus grozījumus. | Līdz [5 gadi pēc stāšanās spēkā] Komisija, pēc apspriešanās ar dalībvalstīm, sociālajiem partneriem Savienības līmenī un galvenajām ieinteresētajām personām
  , t. sk. Eiropas Reģionu komiteju,
  un ņemot vērā ietekmi uz mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, pārskata šīs direktīvas īstenošanu un attiecīgā gadījumā ierosina leģislatīvus grozījumus. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Līdz [5 gadi pēc stāšanās spēkā] Komisija, pēc apspriešanās ar dalībvalstīm, sociālajiem partneriem Savienības līmenī un galvenajām ieinteresētajām personām un ņemot vērā ietekmi uz mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, pārskata šīs direktīvas īstenošanu un attiecīgā gadījumā ierosina leģislatīvus grozījumus.

Līdz [5 gadi pēc stāšanās spēkā] Komisija, pēc apspriešanās ar dalībvalstīm, sociālajiem partneriem Savienības līmenī un galvenajām ieinteresētajām personām
  , t. sk. Eiropas Reģionu komiteju,
  un ņemot vērā ietekmi uz mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, pārskata šīs direktīvas īstenošanu un attiecīgā gadījumā ierosina leģislatīvus grozījumus.

, t. sk. Eiropas Reģionu komiteju,

Pamatojums

Pamatojums

Vietējās un reģionālās pašvaldības, ko Eiropas Reģionu komiteja pārstāv Eiropas līmenī, spēj rīkoties, lai uzlabotu platformās nodarbināto darbinieku darba apstākļus.

II.   POLITIKAS IETEIKUMI

POLITIKAS IETEIKUMI

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas 2021. gada 9. decembrī ierosināto pasākumu kopumu, kura mērķis ir “uzlabot darba apstākļus platformu darbā un veicināt digitālo darba platformu ilgtspējīgu izaugsmi Eiropas Savienībā”; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas 2021. gada 9. decembrī ierosināto pasākumu kopumu, kura mērķis ir “uzlabot darba apstākļus platformu darbā un veicināt digitālo darba platformu ilgtspējīgu izaugsmi Eiropas Savienībā”;

| 2. | piekrīt Komisijas viedoklim, ka kļūdaina darba ņēmēja statusa noteikšana un tās sekas ietekmē ne tikai darbu platformās, kaut arī platformu ekonomikā sekas ir īpaši smagas, un tās ir nekavējoties jānovērš; |
| --- | --- |

2.

piekrīt Komisijas viedoklim, ka kļūdaina darba ņēmēja statusa noteikšana un tās sekas ietekmē ne tikai darbu platformās, kaut arī platformu ekonomikā sekas ir īpaši smagas, un tās ir nekavējoties jānovērš;

| 3. | uzsver, ka arī algoritmiskā pārvaldība un tās sekas darba ņēmējiem, algotiem darbiniekiem un pašnodarbinātajiem ietekmē ne tikai platformu darbu, kur šādas sekas ir platformu uzņēmējdarbības modeļa sastāvdaļa; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka arī algoritmiskā pārvaldība un tās sekas darba ņēmējiem, algotiem darbiniekiem un pašnodarbinātajiem ietekmē ne tikai platformu darbu, kur šādas sekas ir platformu uzņēmējdarbības modeļa sastāvdaļa;

| 4. | atgādina, ka atzinumā par darbu digitālajās platformās (1) ir uzsvērtas problēmas, ko platformu darbiniekiem rada abas šīs parādības; |
| --- | --- |

4.

atgādina, ka atzinumā par darbu digitālajās platformās (1

| 5. | ir gandarīta, ka Eiropas Komisijas priekšlikumā direktīvai ir ierosināts vispārējs satvars, kura mērķis ir novērst nodarbinātības statusa kļūdainu klasifikāciju platformu darbā, un noteiktas jaunas materiālo tiesību normas personām, kas veic platformu darbu, nolūkā panākt taisnīgumu, pārredzamību un pārskatatbildību algoritmiskajā pārvaldībā; |
| --- | --- |

5.

ir gandarīta, ka Eiropas Komisijas priekšlikumā direktīvai ir ierosināts vispārējs satvars, kura mērķis ir novērst nodarbinātības statusa kļūdainu klasifikāciju platformu darbā, un noteiktas jaunas materiālo tiesību normas personām, kas veic platformu darbu, nolūkā panākt taisnīgumu, pārredzamību un pārskatatbildību algoritmiskajā pārvaldībā;

Vienkārša prezumpcija par darba attiecībām

Vienkārša prezumpcija par darba attiecībām

| 6. | atzinīgi vērtē direktīvā paredzēto vienkāršas prezumpcijas mehānismu darba attiecībām un apgrieztās pierādīšanas pienākumu, kura mērķis ir pareizi noteikt platformās nodarbināto personu nodarbinātības statusu; tādējādi līgumattiecības pamatā izvērtē un nosaka nacionālā līmenī; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē direktīvā paredzēto vienkāršas prezumpcijas mehānismu darba attiecībām un apgrieztās pierādīšanas pienākumu, kura mērķis ir pareizi noteikt platformās nodarbināto personu nodarbinātības statusu; tādējādi līgumattiecības pamatā izvērtē un nosaka nacionālā līmenī;

| 7. | uzsver, ka ir svarīgi, lai prezumpcija par darba attiecībām nodrošinātu attiecīgajiem platformu darbiniekiem piekļuvi visām tiesībām, kas izriet no tiesību aktiem vai koplīgumiem un garantē pašnodarbinātas personas un algota darbinieka statusu, tostarp tiesības uz apmācību; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka ir svarīgi, lai prezumpcija par darba attiecībām nodrošinātu attiecīgajiem platformu darbiniekiem piekļuvi visām tiesībām, kas izriet no tiesību aktiem vai koplīgumiem un garantē pašnodarbinātas personas un algota darbinieka statusu, tostarp tiesības uz apmācību;

| 8. | uzsver arī to, ka prezumpcijas par darba attiecībām piemērošana nozīmē, ka platformas saskaņā ar piemērojamiem valstu tiesību aktiem pilda savus pienākumus attiecībā uz darbaspēka un ienākumu nodokļiem, pienācīgu rūpību un korporatīvo sociālo atbildību; |
| --- | --- |

8.

uzsver arī to, ka prezumpcijas par darba attiecībām piemērošana nozīmē, ka platformas saskaņā ar piemērojamiem valstu tiesību aktiem pilda savus pienākumus attiecībā uz darbaspēka un ienākumu nodokļiem, pienācīgu rūpību un korporatīvo sociālo atbildību;

| 9. | uzskata, ka vienkārša prezumpcija par darba attiecībām dos labumu arī patiesi pašnodarbinātām personām, jo platformām nāksies atteikties no iespējamās subordinācijas un nodrošināt šiem darba ņēmējiem elastību, kas raksturīga viņu statusam; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka vienkārša prezumpcija par darba attiecībām dos labumu arī patiesi pašnodarbinātām personām, jo platformām nāksies atteikties no iespējamās subordinācijas un nodrošināt šiem darba ņēmējiem elastību, kas raksturīga viņu statusam;

Algoritmiskā pārvaldība

Algoritmiskā pārvaldība

| 10. | atzinīgi vērtē direktīvas noteikumus, kuru mērķis ir aizsargāt platformu darbiniekus no riskiem, kas saistīti ar automatizētām uzraudzības un lēmumu pieņemšanas sistēmām un algoritmisko pārvaldību; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē direktīvas noteikumus, kuru mērķis ir aizsargāt platformu darbiniekus no riskiem, kas saistīti ar automatizētām uzraudzības un lēmumu pieņemšanas sistēmām un algoritmisko pārvaldību;

| 11. | šajā sakarā atzinīgi vērtē ierosinātos noteikumus par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem un izpildi. Ir bijuši un joprojām pastāv īstenošanas trūkumi, it īpaši lietās ar starptautisku dimensiju. Starptautiskā izpilde ir sarežģīta, it īpaši attiecībā uz platformu uzņēmumiem. Ir jānodrošina efektīva sadarbība starp dalībvalstu iestādēm un tiesību savlaicīga īstenošana pāri robežām; |
| --- | --- |

11.

šajā sakarā atzinīgi vērtē ierosinātos noteikumus par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem un izpildi. Ir bijuši un joprojām pastāv īstenošanas trūkumi, it īpaši lietās ar starptautisku dimensiju. Starptautiskā izpilde ir sarežģīta, it īpaši attiecībā uz platformu uzņēmumiem. Ir jānodrošina efektīva sadarbība starp dalībvalstu iestādēm un tiesību savlaicīga īstenošana pāri robežām;

| 12. | atzinīgi vērtē to, ka priekšlikums neietekmē valstīs izmantotās darba ņēmēju definīcijas un ka ierosinātā procedūra ir paredzēta, lai noteiktu, vai līgumattiecības ir darba attiecības valsts definīciju nozīmē; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē to, ka priekšlikums neietekmē valstīs izmantotās darba ņēmēju definīcijas un ka ierosinātā procedūra ir paredzēta, lai noteiktu, vai līgumattiecības ir darba attiecības valsts definīciju nozīmē;

| 13. | uzsver, ka svarīga nozīme ir cilvēka pieņemtam lēmumam attiecībā uz jebkuru lēmumu, kas saistīts ar cilvēkresursiem, piemēram, darbinieka algu, paaugstināšanu amatā, ierobežošanu vai atstādināšanu; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka svarīga nozīme ir cilvēka pieņemtam lēmumam attiecībā uz jebkuru lēmumu, kas saistīts ar cilvēkresursiem, piemēram, darbinieka algu, paaugstināšanu amatā, ierobežošanu vai atstādināšanu;

| 14. | konstatē, ka arī ārpus platformu darba arvien plašāk tiek izmantota algoritmiskā pārvaldība, kā arī automatizētas uzraudzības un lēmumu pieņemšanas sistēmas; |
| --- | --- |

14.

konstatē, ka arī ārpus platformu darba arvien plašāk tiek izmantota algoritmiskā pārvaldība, kā arī automatizētas uzraudzības un lēmumu pieņemšanas sistēmas;

| 15. | aicina Eiropas Komisiju ierosināt tiesisko regulējumu, ar kuru tiesības, kas atzītas platformās strādājošiem algotiem darbiniekiem un pašnodarbinātajiem, tiktu attiecinātas uz visiem darba ņēmējiem, kuri savā darbā (ne tikai platformu darbā) saskaras ar automatizētām uzraudzības un lēmumu pieņemšanas sistēmām; |
| --- | --- |

15.

aicina Eiropas Komisiju ierosināt tiesisko regulējumu, ar kuru tiesības, kas atzītas platformās strādājošiem algotiem darbiniekiem un pašnodarbinātajiem, tiktu attiecinātas uz visiem darba ņēmējiem, kuri savā darbā (ne tikai platformu darbā) saskaras ar automatizētām uzraudzības un lēmumu pieņemšanas sistēmām;

| 16. | atbalsta atgriezeniskās saites sistēmu, kas platformu darbiniekiem dod iespēju ziņot par automatizētām uzraudzības un lēmumu pieņemšanas sistēmām, izmantojot darba platformas digitālo infrastruktūru. Tas var būt svarīgs rādītājs un elements automatizēto sistēmu efektīvā uzraudzībā un tādējādi veicināt gan kvalitātes nodrošināšanu pamattiesību aizsardzībā, gan lielāku apmierinātību ar darbu; |
| --- | --- |

16.

atbalsta atgriezeniskās saites sistēmu, kas platformu darbiniekiem dod iespēju ziņot par automatizētām uzraudzības un lēmumu pieņemšanas sistēmām, izmantojot darba platformas digitālo infrastruktūru. Tas var būt svarīgs rādītājs un elements automatizēto sistēmu efektīvā uzraudzībā un tādējādi veicināt gan kvalitātes nodrošināšanu pamattiesību aizsardzībā, gan lielāku apmierinātību ar darbu;

Pašnodarbināto aizsardzība

Pašnodarbināto aizsardzība

| 17. | uzsver, ka ir nepieciešams, lai digitālās platformas sniegtu pilnu informāciju par darba apstākļiem un par tiem lēmumiem, kuri attiecas uz platformās strādājošiem un kuri viņiem ir svarīgi, un lai šī informācija būtu tās dalībvalsts valodā(-s), kurā viņi strādā un, kad vien iespējams, platformas darbinieka valodā vai valodā, kas attiecīgajā reģionā tiek lietota visvairāk; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka ir nepieciešams, lai digitālās platformas sniegtu pilnu informāciju par darba apstākļiem un par tiem lēmumiem, kuri attiecas uz platformās strādājošiem un kuri viņiem ir svarīgi, un lai šī informācija būtu tās dalībvalsts valodā(-s), kurā viņi strādā un, kad vien iespējams, platformas darbinieka valodā vai valodā, kas attiecīgajā reģionā tiek lietota visvairāk;

| 18. | aicina dalībvalstis pilnībā īstenot Padomes Ieteikumu 2019/C 387/01 par darbinieku un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai (2), lai visiem darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām nodrošinātu sociālās aizsardzības shēmu formālu un iedarbīgu segumu, adekvātumu un pārredzamību; |
| --- | --- |

18.

aicina dalībvalstis pilnībā īstenot Padomes Ieteikumu 2019/C 387/01 par darbinieku un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai (2

| 19. | vērš uzmanību uz dzimumu aspektu šajos noteikumos. It īpaši sievietes, kurām ir aprūpes pienākumi, novērtē elastību, ko platformu darbs piedāvā attiecībā uz darbalaiku un dažos gadījumos – darba vietu. Darba laika algoritmiska pārvaldība, kas, piemēram, darba ņēmējiem ir neizdevīga “zemas produktivitātes” periodos, var viņas ietekmēt vissmagāk; |
| --- | --- |

19.

vērš uzmanību uz dzimumu aspektu šajos noteikumos. It īpaši sievietes, kurām ir aprūpes pienākumi, novērtē elastību, ko platformu darbs piedāvā attiecībā uz darbalaiku un dažos gadījumos – darba vietu. Darba laika algoritmiska pārvaldība, kas, piemēram, darba ņēmējiem ir neizdevīga “zemas produktivitātes” periodos, var viņas ietekmēt vissmagāk;

| 20. | uzsver, ka svarīga nozīme ir Eiropas Komisijas ierosinātajam projektam par pamatnostādnēm attiecībā uz ES konkurences tiesību piemērošanu pašnodarbinātu personu, kuras nenodarbina nevienu algotu darbinieku, koplīgumiem nolūkā precizēt organizatoriskos pasākumus, ko pašnodarbinātie, kuri nenodarbina nevienu algotu darbinieku, var īstenot attiecībās ar platformām, tostarp iespēju veidot profesionālas organizācijas; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka svarīga nozīme ir Eiropas Komisijas ierosinātajam projektam par pamatnostādnēm attiecībā uz ES konkurences tiesību piemērošanu pašnodarbinātu personu, kuras nenodarbina nevienu algotu darbinieku, koplīgumiem nolūkā precizēt organizatoriskos pasākumus, ko pašnodarbinātie, kuri nenodarbina nevienu algotu darbinieku, var īstenot attiecībās ar platformām, tostarp iespēju veidot profesionālas organizācijas;

| 21. | norāda, ka platformu darbiniekiem bieži tiek liegta iespēja īstenot savas pamattiesības uz biedrošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas sarunām, it īpaši tāpēc, ka trūkst kopīgu saziņas līdzekļu un iespēju tikties tiešsaistē vai klātienē. Tādēļ ir jāgarantē atbilstošas saziņas iespējas un arodbiedrību tiesības piekļūt darba platformu digitālajai infrastruktūrai; |
| --- | --- |

21.

norāda, ka platformu darbiniekiem bieži tiek liegta iespēja īstenot savas pamattiesības uz biedrošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas sarunām, it īpaši tāpēc, ka trūkst kopīgu saziņas līdzekļu un iespēju tikties tiešsaistē vai klātienē. Tādēļ ir jāgarantē atbilstošas saziņas iespējas un arodbiedrību tiesības piekļūt darba platformu digitālajai infrastruktūrai;

| 22. | uzsver, ka šīs pamatnostādnes jāattiecina tikai uz personām, kuras ir pienācīgi kvalificētas kā pašnodarbinātie, kuri nenodarbina nevienu algotu darbinieku, bet ne uz tādiem darba ņēmējiem, kurus var pārkvalificēt saskaņā ar direktīvā paredzēto juridisko prezumpciju; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka šīs pamatnostādnes jāattiecina tikai uz personām, kuras ir pienācīgi kvalificētas kā pašnodarbinātie, kuri nenodarbina nevienu algotu darbinieku, bet ne uz tādiem darba ņēmējiem, kurus var pārkvalificēt saskaņā ar direktīvā paredzēto juridisko prezumpciju;

Vietējā un reģionālā dimensija

Vietējā un reģionālā dimensija

| 23. | pauž nožēlu, ka direktīvas priekšlikumā nav minētas vietējās un reģionālās pašvaldības, lai gan daudzās dalībvalstīs vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir pilnvaras īstenot darba tiesību aktus un noteikt darba ņēmēju statusu; |
| --- | --- |

23.

pauž nožēlu, ka direktīvas priekšlikumā nav minētas vietējās un reģionālās pašvaldības, lai gan daudzās dalībvalstīs vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir pilnvaras īstenot darba tiesību aktus un noteikt darba ņēmēju statusu;

| 24. | aicina dalībvalstis un vietējās un reģionālās pašvaldības atbalstīt vietējās iniciatīvas, kuru mērķis ir nodrošināt taisnīgāku platformu darbu, piemēram, digitālo darba platformu izveidi darba ņēmēju kooperatīvu statusā, un mazināt pašreizējo digitālo plaisu dažādos ģeogrāfiskajos un demogrāfiskajos kontekstos (mazāk attīstītajos reģionos); |
| --- | --- |

24.

aicina dalībvalstis un vietējās un reģionālās pašvaldības atbalstīt vietējās iniciatīvas, kuru mērķis ir nodrošināt taisnīgāku platformu darbu, piemēram, digitālo darba platformu izveidi darba ņēmēju kooperatīvu statusā, un mazināt pašreizējo digitālo plaisu dažādos ģeogrāfiskajos un demogrāfiskajos kontekstos (mazāk attīstītajos reģionos);

| 25. | turklāt atgādina, ka Eiropas Reģionu komitejas atzinumā “Darbs platformās – vietējās un reģionālās regulatīvās problēmas” (3) ir uzsvērta vietējo un reģionālo pašvaldību spēja rīkoties, lai uzlabotu platformu darbinieku darba apstākļus, vai nu ieviešot sociālā atbalsta pasākumus attiecībā uz netipiskiem nodarbinātības veidiem, publisko līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas parametros, kas atvērti platformām, iekļaujot sociālos kritērijus, kas saistīti ar darba nosacījumiem platformās, vai izmantojot darba inspekcijas vai līdzvērtīgas struktūras un iestādes, lai savas kompetences robežās novērstu darba ņēmēju krāpniecisko klasifikāciju; |
| --- | --- |

25.

turklāt atgādina, ka Eiropas Reģionu komitejas atzinumā “Darbs platformās – vietējās un reģionālās regulatīvās problēmas” (3

| 26. | norāda, ka ir svarīgi ne tikai nodrošināt vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanos darba apstākļu uzlabošanā platformu darbā, bet arī garantēt tām atbalstu un apmācību, kas stiprinātu to prasmes šajā jomā, īpaši tāpēc, ka tām var tikt uzticēti tiesību aktu uzraudzības un izpildes uzdevumi; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka ir svarīgi ne tikai nodrošināt vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanos darba apstākļu uzlabošanā platformu darbā, bet arī garantēt tām atbalstu un apmācību, kas stiprinātu to prasmes šajā jomā, īpaši tāpēc, ka tām var tikt uzticēti tiesību aktu uzraudzības un izpildes uzdevumi;

Proporcionalitāte un subsidiaritāte

Proporcionalitāte un subsidiaritāte

| 27. | uzskata, ka direktīvas priekšlikumā ir ievēroti proporcionalitātes un subsidiaritātes principi. ES rīcības pievienotā vērtība šajā jomā un Komisijas izraudzītie attiecīgie juridiskie pamati ir skaidri un konsekventi. Eiropas Reģionu komiteja atzinīgi vērtē arī to, ka Komisija tiesību akta priekšlikumam ir pievienojusi subsidiaritātes novērtējuma tabulu. |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka direktīvas priekšlikumā ir ievēroti proporcionalitātes un subsidiaritātes principi. ES rīcības pievienotā vērtība šajā jomā un Komisijas izraudzītie attiecīgie juridiskie pamati ir skaidri un konsekventi. Eiropas Reģionu komiteja atzinīgi vērtē arī to, ka Komisija tiesību akta priekšlikumam ir pievienojusi subsidiaritātes novērtējuma tabulu.

Briselē, 2022. gada 29. jūnijā

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

1

(1)  COR-2019-02655.

1

(2)  Padomes Ieteikums (2019. gada 8. novembris) par darbinieku un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai (OV C 387, 15.11.2019., 1. lpp.).

2

(3)  COR-2019-02655.

3

---

| 30.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 375/64 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 375/64

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ēku energosniegumu”

(2022/C 375/09)

| Ziņotājs: | André VIOLA (FR/PSE), vietējās izpildstruktūras loceklis: Odas departamenta padome |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ēku energosniegumu (pārstrādāta redakcija)
  COM(2021) 802 |

Ziņotājs:

André VIOLA (FR/PSE), vietējās izpildstruktūras loceklis: Odas departamenta padome

Atsauces dokuments:

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ēku energosniegumu (pārstrādāta redakcija)

COM(2021) 802

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1. grozījums

6. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ēku sektors izlieto
  40 %
  no Savienības enerģijas galapatēriņa, un tas ir atbildīgs par 36 % ar enerģiju saistīto siltumnīcefekta gāzu emisiju. Tādēļ energopatēriņa samazinājums saskaņā ar principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”, kas noteikts [pārskatītās EED] 3. pantā un definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1999 2. panta 18) punktā, un atjaunīgo energoresursu enerģijas izmantojums ēku sektorā ir būtiski pasākumi, kas jāveic, lai samazinātu Savienības siltumnīcefekta gāzu emisiju. Samazinātam energopatēriņam un pastiprinātam atjaunīgo energoresursu enerģijas izmantojumam ir liela nozīme arī Savienības enerģētiskās atkarības mazināšanā, energoapgādes drošības un tehnoloģiju attīstības veicināšanā, kā arī nodarbinātības un reģionālās attīstības iespēju radīšanā, jo īpaši salās un lauku apvidos. | Ēku sektors izlieto
  39
   % no Savienības enerģijas galapatēriņa 
  – 28 % no tiem ir patēriņš darbības nodrošināšanai, bet 11 % veido būvmateriāli un būvniecība (iemiesotais ogleklis) –
  , un tas ir atbildīgs par 36 % ar enerģiju saistīto siltumnīcefekta gāzu emisiju. Tādēļ
  enerģijas, materiālu, zemes un
  energopatēriņa
  pieprasījuma
  samazinājums saskaņā ar principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”, kas noteikts [pārskatītās EED] 3. pantā un definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1999 2. panta 18) punktā, un atjaunīgo energoresursu enerģijas izmantojums ēku sektorā ir būtiski pasākumi, kas jāveic, lai samazinātu Savienības siltumnīcefekta gāzu emisiju. Samazinātam
  pieprasījumam pēc enerģijas, materiāliem un zemes, samazinātam
  energopatēriņam un pastiprinātam atjaunīgo energoresursu enerģijas izmantojumam ir liela nozīme arī Savienības enerģētiskās atkarības
  un atkarības no materiāliem
  mazināšanā, energoapgādes
  un materiālu apgādes
  drošības un tehnoloģiju attīstības veicināšanā, kā arī nodarbinātības un reģionālās attīstības iespēju radīšanā, jo īpaši salās un lauku apvidos. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ēku sektors izlieto
  40 %
  no Savienības enerģijas galapatēriņa, un tas ir atbildīgs par 36 % ar enerģiju saistīto siltumnīcefekta gāzu emisiju. Tādēļ energopatēriņa samazinājums saskaņā ar principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”, kas noteikts [pārskatītās EED] 3. pantā un definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1999 2. panta 18) punktā, un atjaunīgo energoresursu enerģijas izmantojums ēku sektorā ir būtiski pasākumi, kas jāveic, lai samazinātu Savienības siltumnīcefekta gāzu emisiju. Samazinātam energopatēriņam un pastiprinātam atjaunīgo energoresursu enerģijas izmantojumam ir liela nozīme arī Savienības enerģētiskās atkarības mazināšanā, energoapgādes drošības un tehnoloģiju attīstības veicināšanā, kā arī nodarbinātības un reģionālās attīstības iespēju radīšanā, jo īpaši salās un lauku apvidos.

Ēku sektors izlieto
  39
   % no Savienības enerģijas galapatēriņa 
  – 28 % no tiem ir patēriņš darbības nodrošināšanai, bet 11 % veido būvmateriāli un būvniecība (iemiesotais ogleklis) –
  , un tas ir atbildīgs par 36 % ar enerģiju saistīto siltumnīcefekta gāzu emisiju. Tādēļ
  enerģijas, materiālu, zemes un
  energopatēriņa
  pieprasījuma
  samazinājums saskaņā ar principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”, kas noteikts [pārskatītās EED] 3. pantā un definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1999 2. panta 18) punktā, un atjaunīgo energoresursu enerģijas izmantojums ēku sektorā ir būtiski pasākumi, kas jāveic, lai samazinātu Savienības siltumnīcefekta gāzu emisiju. Samazinātam
  pieprasījumam pēc enerģijas, materiāliem un zemes, samazinātam
  energopatēriņam un pastiprinātam atjaunīgo energoresursu enerģijas izmantojumam ir liela nozīme arī Savienības enerģētiskās atkarības
  un atkarības no materiāliem
  mazināšanā, energoapgādes
  un materiālu apgādes
  drošības un tehnoloģiju attīstības veicināšanā, kā arī nodarbinātības un reģionālās attīstības iespēju radīšanā, jo īpaši salās un lauku apvidos.

Pamatojums

Skaidrāk norādīts uz apritīgumu.

2.
  grozījums

7. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ēkas ir atbildīgas par siltumnīcefekta gāzu emisijām pirms to ekspluatācijas laika, ekspluatācijas laikā un pēc ekspluatācijas laika. 2050. gada redzējums par dekarbonizētu ēku fondu nozīmē, ka ir jāraugās plašāk, nevis tikai uz siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas rodas ekspluatācijas laikā, kā tas ir bijis līdz šim. Tāpēc
  pakāpeniski
  būtu jāņem vērā visas ēku dzīves cikla emisijas
  , sākot ar
  jaunām ēkām. Ēkas ir nozīmīgas materiālu glabātājas, kas daudzas desmitgades kalpo par resursu krātuvēm, un projektēšanas laikā izdarītās izvēles lielā mērā ietekmē gan jaunu, gan renovētu ēku visa dzīves cikla emisijas. Ēku sniegums visā dzīves ciklā būtu jāņem vērā ne tikai jaunās būvēs, bet arī renovācijā, dalībvalstu ēku renovācijas plānos iekļaujot rīcībpolitikas ar mērķi panākt visa dzīves cikla siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu. | Ēkas ir atbildīgas par siltumnīcefekta gāzu emisijām pirms to ekspluatācijas laika, ekspluatācijas laikā un pēc ekspluatācijas laika. 2050. gada redzējums par dekarbonizētu ēku fondu nozīmē, ka ir jāraugās plašāk, nevis tikai uz siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas rodas ekspluatācijas laikā, kā tas ir bijis līdz šim. Tāpēc
  no šā brīža
  būtu jāņem vērā visas ēku dzīves cikla emisijas
  gan
  jaunām ēkām
  , gan esošām ēkām, kad tās renovētas
  . Ēkas ir nozīmīgas materiālu glabātājas, kas daudzas desmitgades kalpo par resursu krātuvēm, un projektēšanas laikā izdarītās izvēles lielā mērā ietekmē gan jaunu, gan renovētu ēku visa dzīves cikla emisijas. Ēku sniegums visā dzīves ciklā būtu jāņem vērā ne tikai jaunās būvēs, bet arī renovācijā, dalībvalstu ēku renovācijas plānos iekļaujot rīcībpolitikas ar mērķi panākt visa dzīves cikla siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu.
  Šīs rīcībpolitikas izstrādē ir būtiski iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības, lai nodrošinātu, ka pārkārtošanās norisinās visos līmeņos. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ēkas ir atbildīgas par siltumnīcefekta gāzu emisijām pirms to ekspluatācijas laika, ekspluatācijas laikā un pēc ekspluatācijas laika. 2050. gada redzējums par dekarbonizētu ēku fondu nozīmē, ka ir jāraugās plašāk, nevis tikai uz siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas rodas ekspluatācijas laikā, kā tas ir bijis līdz šim. Tāpēc
  pakāpeniski
  būtu jāņem vērā visas ēku dzīves cikla emisijas
  , sākot ar
  jaunām ēkām. Ēkas ir nozīmīgas materiālu glabātājas, kas daudzas desmitgades kalpo par resursu krātuvēm, un projektēšanas laikā izdarītās izvēles lielā mērā ietekmē gan jaunu, gan renovētu ēku visa dzīves cikla emisijas. Ēku sniegums visā dzīves ciklā būtu jāņem vērā ne tikai jaunās būvēs, bet arī renovācijā, dalībvalstu ēku renovācijas plānos iekļaujot rīcībpolitikas ar mērķi panākt visa dzīves cikla siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu.

Ēkas ir atbildīgas par siltumnīcefekta gāzu emisijām pirms to ekspluatācijas laika, ekspluatācijas laikā un pēc ekspluatācijas laika. 2050. gada redzējums par dekarbonizētu ēku fondu nozīmē, ka ir jāraugās plašāk, nevis tikai uz siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas rodas ekspluatācijas laikā, kā tas ir bijis līdz šim. Tāpēc
  no šā brīža
  būtu jāņem vērā visas ēku dzīves cikla emisijas
  gan
  jaunām ēkām
  , gan esošām ēkām, kad tās renovētas
  . Ēkas ir nozīmīgas materiālu glabātājas, kas daudzas desmitgades kalpo par resursu krātuvēm, un projektēšanas laikā izdarītās izvēles lielā mērā ietekmē gan jaunu, gan renovētu ēku visa dzīves cikla emisijas. Ēku sniegums visā dzīves ciklā būtu jāņem vērā ne tikai jaunās būvēs, bet arī renovācijā, dalībvalstu ēku renovācijas plānos iekļaujot rīcībpolitikas ar mērķi panākt visa dzīves cikla siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu.
  Šīs rīcībpolitikas izstrādē ir būtiski iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības, lai nodrošinātu, ka pārkārtošanās norisinās visos līmeņos.

Pamatojums

Ja netiks ietvertas esošās ēkas, klimatneitralitātes mērķis nebūs sasniedzams.

3.
  grozījums

8. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai līdz minimumam samazinātu visa ēku dzīves cikla siltumnīcefekta gāzu emisijas, ir jādomā par resursefektivitāti un apritīgumu. Tam papildus daļu ēku fonda var pārveidot par īslaicīgu oglekļa piesaistītāju. | Lai līdz minimumam samazinātu visa ēku dzīves cikla siltumnīcefekta gāzu emisijas, ir jādomā
  gan par tādu pietiekamības rīcībpolitiku, kas jau sākotnēji novērš pieprasījumu pēc enerģijas, materiāliem, zemes un ūdens, gan
  par resursefektivitāti un apritīgumu. Tam papildus daļu ēku fonda var pārveidot par īslaicīgu oglekļa piesaistītāju.
  Lai sasniegtu iemiesoto emisiju nulles līmeni, būs jāpanāk materiālu izmantošanas samazināšana, to atkalizmantošana un optimizācija, oglekļa sekvestrēšanas vietu izveidošana un oglekļa sekvestrēšanas materiālu izmantošana. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai līdz minimumam samazinātu visa ēku dzīves cikla siltumnīcefekta gāzu emisijas, ir jādomā par resursefektivitāti un apritīgumu. Tam papildus daļu ēku fonda var pārveidot par īslaicīgu oglekļa piesaistītāju.

Lai līdz minimumam samazinātu visa ēku dzīves cikla siltumnīcefekta gāzu emisijas, ir jādomā
  gan par tādu pietiekamības rīcībpolitiku, kas jau sākotnēji novērš pieprasījumu pēc enerģijas, materiāliem, zemes un ūdens, gan
  par resursefektivitāti un apritīgumu. Tam papildus daļu ēku fonda var pārveidot par īslaicīgu oglekļa piesaistītāju.
  Lai sasniegtu iemiesoto emisiju nulles līmeni, būs jāpanāk materiālu izmantošanas samazināšana, to atkalizmantošana un optimizācija, oglekļa sekvestrēšanas vietu izveidošana un oglekļa sekvestrēšanas materiālu izmantošana.

Pamatojums

Enerģijas pietiekamība ir spēcīga klimata mērķu sasniegšanas stratēģija. Ir jāņem vērā arī iemiesotās emisijas.

4.
  grozījums

9. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Visa dzīves cikla globālās sasilšanas potenciāls norāda uz ēkas kopējo ietekmi uz emisijām, kas izraisa klimata pārmaiņas. Tas apvieno būvizstrādājumos iemiesotās siltumnīcefekta gāzu emisijas un ekspluatācijas tiešās un netiešās emisijas. Tāpēc prasība aprēķināt jaunu ēku dzīves cikla globālās sasilšanas potenciālu ir pirmais solis ceļā uz to, lai vairāk tiktu ņemts vērā ēku sniegums visā dzīves ciklā un aprites ekonomika. | Visa dzīves cikla globālās sasilšanas potenciāls norāda uz ēkas kopējo ietekmi uz emisijām, kas izraisa klimata pārmaiņas. Tas apvieno būvizstrādājumos iemiesotās siltumnīcefekta gāzu emisijas un ekspluatācijas tiešās un netiešās emisijas. Tāpēc prasība aprēķināt jaunu ēku
  un esošu ēku (pēc renovācijas veikšanas)
  dzīves cikla globālās sasilšanas potenciālu ir pirmais solis ceļā uz to, lai vairāk tiktu ņemts vērā ēku sniegums visā dzīves ciklā un aprites ekonomika. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Visa dzīves cikla globālās sasilšanas potenciāls norāda uz ēkas kopējo ietekmi uz emisijām, kas izraisa klimata pārmaiņas. Tas apvieno būvizstrādājumos iemiesotās siltumnīcefekta gāzu emisijas un ekspluatācijas tiešās un netiešās emisijas. Tāpēc prasība aprēķināt jaunu ēku dzīves cikla globālās sasilšanas potenciālu ir pirmais solis ceļā uz to, lai vairāk tiktu ņemts vērā ēku sniegums visā dzīves ciklā un aprites ekonomika.

Visa dzīves cikla globālās sasilšanas potenciāls norāda uz ēkas kopējo ietekmi uz emisijām, kas izraisa klimata pārmaiņas. Tas apvieno būvizstrādājumos iemiesotās siltumnīcefekta gāzu emisijas un ekspluatācijas tiešās un netiešās emisijas. Tāpēc prasība aprēķināt jaunu ēku
  un esošu ēku (pēc renovācijas veikšanas)
  dzīves cikla globālās sasilšanas potenciālu ir pirmais solis ceļā uz to, lai vairāk tiktu ņemts vērā ēku sniegums visā dzīves ciklā un aprites ekonomika.

Pamatojums

Pašsaprotams.

5.
  grozījums

10. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ēkas rada aptuveni pusi no primāro smalko daļiņu (PM 2,5 ) emisijām ES, kas izraisa priekšlaicīgu nāvi un slimības.
  Ēku
  energosnieguma uzlabošana var vienlaicīgi samazināt piesārņotāju emisijas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/2284 (1), un tas būtu arī jāpanāk. | Ēkas rada aptuveni pusi no primāro smalko daļiņu (PM 2,5 ) emisijām ES, kas izraisa priekšlaicīgu nāvi un slimības.
  Enerģijas un materiālu pieprasījuma samazināšana un ēku
  energosnieguma uzlabošana var vienlaicīgi samazināt piesārņotāju emisijas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/2284 (1), un tas būtu arī jāpanāk
  , tādējādi sekmējot nulles piesārņojuma ieceres piepildīšanu
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ēkas rada aptuveni pusi no primāro smalko daļiņu (PM 2,5 ) emisijām ES, kas izraisa priekšlaicīgu nāvi un slimības.
  Ēku
  energosnieguma uzlabošana var vienlaicīgi samazināt piesārņotāju emisijas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/2284 (1), un tas būtu arī jāpanāk.

Ēkas rada aptuveni pusi no primāro smalko daļiņu (PM 2,5 ) emisijām ES, kas izraisa priekšlaicīgu nāvi un slimības.
  Enerģijas un materiālu pieprasījuma samazināšana un ēku
  energosnieguma uzlabošana var vienlaicīgi samazināt piesārņotāju emisijas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/2284 (1), un tas būtu arī jāpanāk
  , tādējādi sekmējot nulles piesārņojuma ieceres piepildīšanu
  .

Pamatojums

Pievienot skaidrāku atsauci uz apritīgumu un nulles piesārņojumu.

6.
  grozījums

11. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Veicot turpmākus pasākumus, lai uzlabotu ēku energosniegumu, būtu jāņem vērā klimatiskie apstākļi, arī pielāgošanās klimata pārmaiņām, vietējās īpatnības, kā arī telpu mikroklimata vide un izmakslietderība. Minētajiem pasākumiem nebūtu jāietekmē citas prasības attiecībā uz ēkām, piemēram, ēkas piekļūstamību, ugunsdrošību un seismisko drošumu un paredzēto izmantojumu. | Veicot turpmākus pasākumus, lai
  novērstu pieprasījumu pēc enerģijas un materiāliem un lai
  uzlabotu ēku energosniegumu, būtu jāņem vērā klimatiskie apstākļi, arī pielāgošanās klimata pārmaiņām, vietējās īpatnības, kā arī telpu mikroklimata vide un izmakslietderība
  , kam būtu jāņem vērā vidiskās, sociālās un ar veselību saistītās eksternalitātes, lielāko daļu pasākumu darot pieejamu rajona līmenī
  . Minētajiem pasākumiem nebūtu jāietekmē citas prasības attiecībā uz ēkām, piemēram, ēkas piekļūstamību, ugunsdrošību un seismisko drošumu un paredzēto izmantojumu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Veicot turpmākus pasākumus, lai uzlabotu ēku energosniegumu, būtu jāņem vērā klimatiskie apstākļi, arī pielāgošanās klimata pārmaiņām, vietējās īpatnības, kā arī telpu mikroklimata vide un izmakslietderība. Minētajiem pasākumiem nebūtu jāietekmē citas prasības attiecībā uz ēkām, piemēram, ēkas piekļūstamību, ugunsdrošību un seismisko drošumu un paredzēto izmantojumu.

Veicot turpmākus pasākumus, lai
  novērstu pieprasījumu pēc enerģijas un materiāliem un lai
  uzlabotu ēku energosniegumu, būtu jāņem vērā klimatiskie apstākļi, arī pielāgošanās klimata pārmaiņām, vietējās īpatnības, kā arī telpu mikroklimata vide un izmakslietderība
  , kam būtu jāņem vērā vidiskās, sociālās un ar veselību saistītās eksternalitātes, lielāko daļu pasākumu darot pieejamu rajona līmenī
  . Minētajiem pasākumiem nebūtu jāietekmē citas prasības attiecībā uz ēkām, piemēram, ēkas piekļūstamību, ugunsdrošību un seismisko drošumu un paredzēto izmantojumu.

Pamatojums

Pašsaprotams.

7.
  grozījums

Jauns 11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Visā ēku dzīves ciklā, tostarp ēku projektēšanā, ekspluatācijā un ekspluatācijas beigu posmā, būtu jādomā par pietiekamības nodrošināšanas pasākumiem, kas jau sākotnēji novērš ēku pieprasījumu pēc enerģijas, materiāliem, zemes un ūdens. Šajos pasākumos jaunu ēku būvniecības vietā par prioritāti būtu jānosaka neizmantoto esošo ēku pārprofilēšana, pilsētu teritoriju izplešanās vietā – kompaktu mikrorajonu izveide, mehānisku risinājumu vietā – pasīvās siltumapgādes un aukstumapgādes risinājumi, jaunu būvmateriālu vietā – atkārtota būvmateriālu izmantošana, kā arī labāka esošo ēku apsaimniekošana.




  Dalībvalstīm sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām savos ēku renovācijas plānos būtu jānorāda pietiekamības rīcībpolitika un pasākumi, kuru mērķis ir ēku dzīves ciklā – projektēšanā, ekspluatācijā un ekspluatācijas beigu posmā – jau sākotnēji novērst pieprasījumu pēc enerģijas, materiāliem, zemes un ūdens. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Visā ēku dzīves ciklā, tostarp ēku projektēšanā, ekspluatācijā un ekspluatācijas beigu posmā, būtu jādomā par pietiekamības nodrošināšanas pasākumiem, kas jau sākotnēji novērš ēku pieprasījumu pēc enerģijas, materiāliem, zemes un ūdens. Šajos pasākumos jaunu ēku būvniecības vietā par prioritāti būtu jānosaka neizmantoto esošo ēku pārprofilēšana, pilsētu teritoriju izplešanās vietā – kompaktu mikrorajonu izveide, mehānisku risinājumu vietā – pasīvās siltumapgādes un aukstumapgādes risinājumi, jaunu būvmateriālu vietā – atkārtota būvmateriālu izmantošana, kā arī labāka esošo ēku apsaimniekošana.

Dalībvalstīm sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām savos ēku renovācijas plānos būtu jānorāda pietiekamības rīcībpolitika un pasākumi, kuru mērķis ir ēku dzīves ciklā – projektēšanā, ekspluatācijā un ekspluatācijas beigu posmā – jau sākotnēji novērst pieprasījumu pēc enerģijas, materiāliem, zemes un ūdens.

Pamatojums

Energopietiekamība ir spēcīga klimata mērķu sasniegšanas stratēģija.

8.
  grozījums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstīm būtu jānosaka minimālās ēku un būves elementu energosnieguma prasības, lai panāktu
  izmaksoptimālu līdzsvaru starp iesaistītajām investīcijām un
  ēkas dzīves cikla laikā
  ietaupītajām enerģijas izmaksām, neskarot dalībvalstu tiesības noteikt minimālās prasības, kas ir energoefektīvākas par izmaksoptimāliem energosnieguma līmeņiem
  .
  Būtu jāparedz, ka dalībvalstis var regulāri pārskatīt savas minimālās ēku energosnieguma prasības, ņemot vērā tehnikas attīstību. | Dalībvalstīm būtu jānosaka minimālās ēku un būves elementu energosnieguma prasības, lai panāktu
  oglekļa nulles vai gandrīz nulles emisiju visā
  ēkas dzīves cikla laikā.
  Lai nodrošinātu visa ēku fonda oglekļneitralitāti, būtu jāpopularizē arī klimatam labvēlīgas ēkas.




  Šo prasību noteikšanā būtiska ir arī sadarbība ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai nodrošinātu reālus un efektīvus samazinājumus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstīm būtu jānosaka minimālās ēku un būves elementu energosnieguma prasības, lai panāktu
  izmaksoptimālu līdzsvaru starp iesaistītajām investīcijām un
  ēkas dzīves cikla laikā
  ietaupītajām enerģijas izmaksām, neskarot dalībvalstu tiesības noteikt minimālās prasības, kas ir energoefektīvākas par izmaksoptimāliem energosnieguma līmeņiem
  .
  Būtu jāparedz, ka dalībvalstis var regulāri pārskatīt savas minimālās ēku energosnieguma prasības, ņemot vērā tehnikas attīstību.

Dalībvalstīm būtu jānosaka minimālās ēku un būves elementu energosnieguma prasības, lai panāktu
  oglekļa nulles vai gandrīz nulles emisiju visā
  ēkas dzīves cikla laikā.
  Lai nodrošinātu visa ēku fonda oglekļneitralitāti, būtu jāpopularizē arī klimatam labvēlīgas ēkas.

Šo prasību noteikšanā būtiska ir arī sadarbība ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai nodrošinātu reālus un efektīvus samazinājumus
  .

Pamatojums

Lai nepieļautu oglekļa iesīksti, minimālā prasība ir jāpieskaņo klimatneitralitātei.

9.
  grozījums

14. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Fosilais kurināmais joprojām veido divas trešdaļas no ēku siltumapgādei un aukstumapgādei izmantotās enerģijas. Lai dekarbonizētu ēku sektoru, ir ļoti svarīgi, ka fosilais kurināmais no siltumapgādes un aukstumapgādes pakāpeniski tiek izslēgts. Tāpēc dalībvalstīm savos ēku renovācijas plānos būtu jānorāda nacionālās rīcībpolitikas un pasākumi, kuru mērķis ir panākt pakāpenisku atteikšanos no fosilā kurināmā izmantošanas siltumapgādē un aukstumapgādē, un nākamās daudzgadu finanšu shēmas satvarā fosilā kurināmā katlu uzstādīšanai no
  2027
  . gada nebūtu jāparedz nekādi finansiāli stimuli, izņemot tos, kas investīcijām izraudzīti pirms 2027. gada Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Kohēzijas fonda satvarā. Nacionālās rīcībpolitikas un pasākumus, kuru mērķis ir panākt pakāpenisku atteikšanos no fosilā kurināmā, vajadzētu atbalstīt ar skaidru juridisko pamatu, kas ļauj aizliegt siltumģeneratorus, pamatojoties uz to siltumnīcefekta gāzu emisijām vai izmantotā kurināmā veidu. | Fosilais kurināmais joprojām veido divas trešdaļas no ēku siltumapgādei un aukstumapgādei izmantotās enerģijas. Lai dekarbonizētu ēku sektoru, ir ļoti svarīgi, ka fosilais kurināmais no siltumapgādes un aukstumapgādes pakāpeniski tiek izslēgts. Tāpēc dalībvalstīm
  ciešā sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  savos ēku renovācijas plānos būtu jānorāda nacionālās rīcībpolitikas un pasākumi, kuru mērķis ir panākt pakāpenisku atteikšanos no fosilā kurināmā izmantošanas siltumapgādē un aukstumapgādē, un nākamās daudzgadu finanšu shēmas satvarā fosilā kurināmā katlu uzstādīšanai no
  2025
  . gada nebūtu jāparedz nekādi finansiāli stimuli, izņemot tos, kas investīcijām izraudzīti pirms 2027. gada Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Kohēzijas fonda satvarā. Nacionālās rīcībpolitikas un pasākumus, kuru mērķis ir panākt pakāpenisku atteikšanos no fosilā kurināmā, vajadzētu atbalstīt ar skaidru juridisko pamatu, kas ļauj aizliegt siltumģeneratorus, pamatojoties uz to siltumnīcefekta gāzu emisijām vai izmantotā kurināmā veidu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Fosilais kurināmais joprojām veido divas trešdaļas no ēku siltumapgādei un aukstumapgādei izmantotās enerģijas. Lai dekarbonizētu ēku sektoru, ir ļoti svarīgi, ka fosilais kurināmais no siltumapgādes un aukstumapgādes pakāpeniski tiek izslēgts. Tāpēc dalībvalstīm savos ēku renovācijas plānos būtu jānorāda nacionālās rīcībpolitikas un pasākumi, kuru mērķis ir panākt pakāpenisku atteikšanos no fosilā kurināmā izmantošanas siltumapgādē un aukstumapgādē, un nākamās daudzgadu finanšu shēmas satvarā fosilā kurināmā katlu uzstādīšanai no
  2027
  . gada nebūtu jāparedz nekādi finansiāli stimuli, izņemot tos, kas investīcijām izraudzīti pirms 2027. gada Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Kohēzijas fonda satvarā. Nacionālās rīcībpolitikas un pasākumus, kuru mērķis ir panākt pakāpenisku atteikšanos no fosilā kurināmā, vajadzētu atbalstīt ar skaidru juridisko pamatu, kas ļauj aizliegt siltumģeneratorus, pamatojoties uz to siltumnīcefekta gāzu emisijām vai izmantotā kurināmā veidu.

Fosilais kurināmais joprojām veido divas trešdaļas no ēku siltumapgādei un aukstumapgādei izmantotās enerģijas. Lai dekarbonizētu ēku sektoru, ir ļoti svarīgi, ka fosilais kurināmais no siltumapgādes un aukstumapgādes pakāpeniski tiek izslēgts. Tāpēc dalībvalstīm
  ciešā sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  savos ēku renovācijas plānos būtu jānorāda nacionālās rīcībpolitikas un pasākumi, kuru mērķis ir panākt pakāpenisku atteikšanos no fosilā kurināmā izmantošanas siltumapgādē un aukstumapgādē, un nākamās daudzgadu finanšu shēmas satvarā fosilā kurināmā katlu uzstādīšanai no
  2025
  . gada nebūtu jāparedz nekādi finansiāli stimuli, izņemot tos, kas investīcijām izraudzīti pirms 2027. gada Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Kohēzijas fonda satvarā. Nacionālās rīcībpolitikas un pasākumus, kuru mērķis ir panākt pakāpenisku atteikšanos no fosilā kurināmā, vajadzētu atbalstīt ar skaidru juridisko pamatu, kas ļauj aizliegt siltumģeneratorus, pamatojoties uz to siltumnīcefekta gāzu emisijām vai izmantotā kurināmā veidu.

Pamatojums

Pašsaprotams.

10.
  grozījums

17. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Komisijai būtu jāizstrādā salīdzinošās metodoloģijas sistēma izmaksoptimāla minimālo energosnieguma prasību līmeņa aprēķināšanai. Šīs sistēmas pārskatīšanai būtu jādod iespēja aprēķināt sniegumu gan enerģijas, gan emisiju izteiksmē, un tajā būtu jāņem vērā vidiskās un ar veselību saistītās eksternalitātes, kā arī ETS paplašināšana un oglekļa cenas. Dalībvalstīm būtu jāizmanto minētā sistēma, lai
  salīdzinātu iegūtos rezultātus
  ar pieņemtajām minimālajām energosnieguma prasībām. Ja pastāv ievērojamas neatbilstības, piemēram, pārsniedzot 15 %, starp aprēķinātajiem izmaksoptimālajiem minimālo energosnieguma prasību līmeņiem un spēkā esošajām minimālajām energosnieguma prasībām, dalībvalstīm būtu jāpamato šī neatbilstība vai būtu jāplāno piemēroti pasākumi, lai to samazinātu. [...]. | Komisijai būtu jāizstrādā salīdzinošās metodoloģijas sistēma izmaksoptimāla minimālo energosnieguma prasību līmeņa aprēķināšanai. Šīs sistēmas pārskatīšanai būtu jādod iespēja aprēķināt sniegumu gan enerģijas, gan emisiju izteiksmē, un
  tai būtu jābalstās uz mērķi “bezoglekļa ēkas visā to dzīves ciklā”, turklāt
  tajā būtu jāņem vērā vidiskās un ar veselību saistītās eksternalitātes, kā arī ETS paplašināšana un oglekļa cenas. Dalībvalstīm būtu jāizmanto minētā sistēma, lai
  nodrošinātu, ka
  ar pieņemtajām minimālajām energosnieguma prasībām
  var sasniegt mērķi “bezoglekļa vai gandrīz bezoglekļa emisijas ēkas visā to dzīves ciklā”
  . Ja pastāv ievērojamas neatbilstības, piemēram, pārsniedzot 15 %, starp aprēķinātajiem izmaksoptimālajiem minimālo energosnieguma prasību līmeņiem un spēkā esošajām minimālajām energosnieguma prasībām, dalībvalstīm būtu jāpamato šī neatbilstība vai būtu jāplāno piemēroti pasākumi, lai to samazinātu. [...] |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Komisijai būtu jāizstrādā salīdzinošās metodoloģijas sistēma izmaksoptimāla minimālo energosnieguma prasību līmeņa aprēķināšanai. Šīs sistēmas pārskatīšanai būtu jādod iespēja aprēķināt sniegumu gan enerģijas, gan emisiju izteiksmē, un tajā būtu jāņem vērā vidiskās un ar veselību saistītās eksternalitātes, kā arī ETS paplašināšana un oglekļa cenas. Dalībvalstīm būtu jāizmanto minētā sistēma, lai
  salīdzinātu iegūtos rezultātus
  ar pieņemtajām minimālajām energosnieguma prasībām. Ja pastāv ievērojamas neatbilstības, piemēram, pārsniedzot 15 %, starp aprēķinātajiem izmaksoptimālajiem minimālo energosnieguma prasību līmeņiem un spēkā esošajām minimālajām energosnieguma prasībām, dalībvalstīm būtu jāpamato šī neatbilstība vai būtu jāplāno piemēroti pasākumi, lai to samazinātu. [...].

Komisijai būtu jāizstrādā salīdzinošās metodoloģijas sistēma izmaksoptimāla minimālo energosnieguma prasību līmeņa aprēķināšanai. Šīs sistēmas pārskatīšanai būtu jādod iespēja aprēķināt sniegumu gan enerģijas, gan emisiju izteiksmē, un
  tai būtu jābalstās uz mērķi “bezoglekļa ēkas visā to dzīves ciklā”, turklāt
  tajā būtu jāņem vērā vidiskās un ar veselību saistītās eksternalitātes, kā arī ETS paplašināšana un oglekļa cenas. Dalībvalstīm būtu jāizmanto minētā sistēma, lai
  nodrošinātu, ka
  ar pieņemtajām minimālajām energosnieguma prasībām
  var sasniegt mērķi “bezoglekļa vai gandrīz bezoglekļa emisijas ēkas visā to dzīves ciklā”
  . Ja pastāv ievērojamas neatbilstības, piemēram, pārsniedzot 15 %, starp aprēķinātajiem izmaksoptimālajiem minimālo energosnieguma prasību līmeņiem un spēkā esošajām minimālajām energosnieguma prasībām, dalībvalstīm būtu jāpamato šī neatbilstība vai būtu jāplāno piemēroti pasākumi, lai to samazinātu. [...]

Pamatojums

Pašsaprotams.

11.
  grozījums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Nozīmīga renovācija, ko veic esošajās ēkās, neraugoties uz to platību,
  nodrošina iespēju veikt izmakslietderīgus pasākumus, lai palielinātu energosniegumu
  .
  Izmakslietderības nolūkā būtu jārada iespēja ierobežot minimālās energosnieguma prasības attiecībā uz tām renovētajām ēkas daļām, kuras ir vissvarīgākās ēkas energosniegumam. Dalībvalstīm vajadzētu spēt izvēlēties definēt “nozīmīgu renovāciju” vai nu norobežojošo konstrukciju virsmas procentu izteiksmē, vai ēkas vērtības izteiksmē. Ja kāda dalībvalsts izvēlas definēt nozīmīgu renovāciju ēkas vērtības izteiksmē, varētu izmantot tādas vērtības kā aktuārā vērtība vai pašreizējā vērtība, ko pamato ar rekonstrukcijas izmaksu, izņemot zemes, uz kuras atrodas ēka, vērtību. | Nozīmīga renovācija, ko veic esošajās ēkās, neraugoties uz to platību,
  ir unikāla iespēja veikt izmakslietderīgus energosnieguma uzlabošanas pasākumus, jo tā notiek reizi 25 gados dzīvojamās ēkās un reizi 15 gados nedzīvojamās ēkās. Tādējādi maz ticams, ka dzīvojamās ēkas, kas renovētas šīs desmitgades laikā, līdz 2050. gadam vēlreiz tiks pamatīgi renovētas, savukārt nedzīvojamās ēkās var notikt vēl viena nozīmīga renovācijas kārta. Tomēr tas palielinās ēku renovācijas kopējās izmaksas. Tāpēc, lai renovētās ēkās nepieļautu oglekļa iesīksti, dalībvalstīm būtu jāgādā, ka šīs desmitgades laikā renovētās ēkas tiek renovētas atbilstoši bezemisiju vai gandrīz bezemisiju standartam, kas aprēķināts visā ēku dzīves ciklā. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Nozīmīga renovācija, ko veic esošajās ēkās, neraugoties uz to platību,
  nodrošina iespēju veikt izmakslietderīgus pasākumus, lai palielinātu energosniegumu
  .
  Izmakslietderības nolūkā būtu jārada iespēja ierobežot minimālās energosnieguma prasības attiecībā uz tām renovētajām ēkas daļām, kuras ir vissvarīgākās ēkas energosniegumam. Dalībvalstīm vajadzētu spēt izvēlēties definēt “nozīmīgu renovāciju” vai nu norobežojošo konstrukciju virsmas procentu izteiksmē, vai ēkas vērtības izteiksmē. Ja kāda dalībvalsts izvēlas definēt nozīmīgu renovāciju ēkas vērtības izteiksmē, varētu izmantot tādas vērtības kā aktuārā vērtība vai pašreizējā vērtība, ko pamato ar rekonstrukcijas izmaksu, izņemot zemes, uz kuras atrodas ēka, vērtību.

Nozīmīga renovācija, ko veic esošajās ēkās, neraugoties uz to platību,
  ir unikāla iespēja veikt izmakslietderīgus energosnieguma uzlabošanas pasākumus, jo tā notiek reizi 25 gados dzīvojamās ēkās un reizi 15 gados nedzīvojamās ēkās. Tādējādi maz ticams, ka dzīvojamās ēkas, kas renovētas šīs desmitgades laikā, līdz 2050. gadam vēlreiz tiks pamatīgi renovētas, savukārt nedzīvojamās ēkās var notikt vēl viena nozīmīga renovācijas kārta. Tomēr tas palielinās ēku renovācijas kopējās izmaksas. Tāpēc, lai renovētās ēkās nepieļautu oglekļa iesīksti, dalībvalstīm būtu jāgādā, ka šīs desmitgades laikā renovētās ēkas tiek renovētas atbilstoši bezemisiju vai gandrīz bezemisiju standartam, kas aprēķināts visā ēku dzīves ciklā.

Pamatojums

Lai nepieļautu oglekļa iesīksti, minimālā prasība ir jāpieskaņo klimatneitralitātei.

12.
  grozījums

19. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Vērienīgās
  Savienības ieceres klimata un enerģētikas jomā nozīmē, ka attiecībā uz ēkām ir vajadzīgs jauns redzējums: bezemisiju ēka, kuras ļoti zemo enerģijas pieprasījumu pilnībā apmierina ar atjaunīgo energoresursu enerģiju, ja tas ir tehniski iespējams. Visām jaunajām ēkām vajadzētu būt bezemisiju ēkām, un
  līdz 2050. gadam par bezemisiju ēkām būtu jāpārveido
  visas esošās ēkas. | Klimata krīze un vērienīgās
  Savienības ieceres klimata un enerģētikas jomā nozīmē, ka attiecībā uz ēkām ir vajadzīgs jauns redzējums: bezemisiju ēka, kuras ļoti zemo enerģijas pieprasījumu pilnībā apmierina ar atjaunīgo energoresursu enerģiju, ja tas ir tehniski iespējams. Visām jaunajām ēkām vajadzētu būt bezemisiju ēkām, un visas esošās ēkas
  būtu šajā desmitgadē jārenovē par bezemisiju ēkām, lai līdz 2050. gadam nepieļautu oglekļa iesīksti un samazinātu renovācijas izmaksas
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Vērienīgās
  Savienības ieceres klimata un enerģētikas jomā nozīmē, ka attiecībā uz ēkām ir vajadzīgs jauns redzējums: bezemisiju ēka, kuras ļoti zemo enerģijas pieprasījumu pilnībā apmierina ar atjaunīgo energoresursu enerģiju, ja tas ir tehniski iespējams. Visām jaunajām ēkām vajadzētu būt bezemisiju ēkām, un
  līdz 2050. gadam par bezemisiju ēkām būtu jāpārveido
  visas esošās ēkas.

Klimata krīze un vērienīgās
  Savienības ieceres klimata un enerģētikas jomā nozīmē, ka attiecībā uz ēkām ir vajadzīgs jauns redzējums: bezemisiju ēka, kuras ļoti zemo enerģijas pieprasījumu pilnībā apmierina ar atjaunīgo energoresursu enerģiju, ja tas ir tehniski iespējams. Visām jaunajām ēkām vajadzētu būt bezemisiju ēkām, un visas esošās ēkas
  būtu šajā desmitgadē jārenovē par bezemisiju ēkām, lai līdz 2050. gadam nepieļautu oglekļa iesīksti un samazinātu renovācijas izmaksas
  .

Pamatojums

Pašsaprotams.

13.
  grozījums

20. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ir dažādi varianti, kā apmierināt efektīvas ēkas enerģētiskās vajadzības, izmantojot atjaunīgo energoresursu enerģiju: ražot atjaunīgu enerģiju objektā uz vietas no tādiem avotiem kā saules
  siltumenerģija
  , saules fotoelementi, siltumsūkņi un biomasa, izmantot atjaunīgo enerģiju, ko nodrošina atjaunīgās enerģijas kopienas vai iedzīvotāju energokopienas, un izmantot centralizētu siltumapgādi un aukstumapgādi, kura bāzēta uz atjaunīgajiem energoresursiem vai atlikumsiltumu. | Ir dažādi varianti, kā apmierināt
  zema enerģijas pieprasījuma un
  efektīvas ēkas enerģētiskās vajadzības, izmantojot atjaunīgo energoresursu enerģiju: ražot atjaunīgu enerģiju objektā uz vietas 
  – vai ņemt no tīkla –
  no tādiem avotiem kā saules
  siltumenerģijas risinājumi
  , saules fotoelementi
  , vēja enerģija
  , siltumsūkņi un biomasa, izmantot atjaunīgo enerģiju, ko nodrošina atjaunīgās enerģijas kopienas vai iedzīvotāju energokopienas, un izmantot centralizētu siltumapgādi un aukstumapgādi, kura bāzēta uz atjaunīgajiem energoresursiem vai atlikumsiltumu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ir dažādi varianti, kā apmierināt efektīvas ēkas enerģētiskās vajadzības, izmantojot atjaunīgo energoresursu enerģiju: ražot atjaunīgu enerģiju objektā uz vietas no tādiem avotiem kā saules
  siltumenerģija
  , saules fotoelementi, siltumsūkņi un biomasa, izmantot atjaunīgo enerģiju, ko nodrošina atjaunīgās enerģijas kopienas vai iedzīvotāju energokopienas, un izmantot centralizētu siltumapgādi un aukstumapgādi, kura bāzēta uz atjaunīgajiem energoresursiem vai atlikumsiltumu.

Ir dažādi varianti, kā apmierināt
  zema enerģijas pieprasījuma un
  efektīvas ēkas enerģētiskās vajadzības, izmantojot atjaunīgo energoresursu enerģiju: ražot atjaunīgu enerģiju objektā uz vietas 
  – vai ņemt no tīkla –
  no tādiem avotiem kā saules
  siltumenerģijas risinājumi
  , saules fotoelementi
  , vēja enerģija
  , siltumsūkņi un biomasa, izmantot atjaunīgo enerģiju, ko nodrošina atjaunīgās enerģijas kopienas vai iedzīvotāju energokopienas, un izmantot centralizētu siltumapgādi un aukstumapgādi, kura bāzēta uz atjaunīgajiem energoresursiem vai atlikumsiltumu.

Pamatojums

Pašsaprotams.

14.
  grozījums

22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Minimālie energosnieguma standarti ir regulatīvais pamatinstruments, ar ko ierosina esošo ēku renovāciju plašā mērogā
  , jo tie risina tādus svarīgus renovāciju kavējošus šķēršļus kā pretrunīgas intereses un kopīpašuma struktūras, ko nevar pārvarēt ar ekonomiskiem stimuliem
  . Minimālo energosnieguma standartu ieviešanas rezultātā
  pakāpeniski būtu jāizskauž vājākā snieguma ēkas un pastāvīgi jāuzlabo nacionālais ēku fonds
  , tādējādi palīdzot sasniegt ilgtermiņa mērķi līdz 2050. gadam panākt dekarbonizētu ēku fondu. | Minimālie energosnieguma standarti ir regulatīvais pamatinstruments, ar ko ierosina esošo ēku renovāciju plašā mērogā.
  Lai nodrošinātu, ka tie atbilst paredzētajam mērķim un neveicina oglekļa iesīkstes efektu, tie jānosaka kā bezemisiju standarts; tā pamatā ir pieņēmums, ka laikposmā no 2022. līdz 2050. gadam vidēji ir gaidāma tikai viena nozīmīgas renovācijas kārta.
  Minimālo energosnieguma standartu ieviešanas rezultātā
  būtu jānonāk pie bezemisiju vai gandrīz bezemisiju ēkām
  , tādējādi palīdzot sasniegt ilgtermiņa mērķi līdz 2050. gadam panākt dekarbonizētu ēku fondu.
  Ļoti īpašos gadījumos, kad nav iespējams panākt nulles emisiju, piemēram, vēsturiskām ēkām, būtu jāpiemēro alternatīvi standarti, kam vajadzētu garantēt, ka tomēr tiek izmantotas vislabākās pieejamās metodes. Klimata ziņā labvēlīgām ēkām būtu jākompensē papildu emisijas, ko rada šīs mazāk efektīvās ēkas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Minimālie energosnieguma standarti ir regulatīvais pamatinstruments, ar ko ierosina esošo ēku renovāciju plašā mērogā
  , jo tie risina tādus svarīgus renovāciju kavējošus šķēršļus kā pretrunīgas intereses un kopīpašuma struktūras, ko nevar pārvarēt ar ekonomiskiem stimuliem
  . Minimālo energosnieguma standartu ieviešanas rezultātā
  pakāpeniski būtu jāizskauž vājākā snieguma ēkas un pastāvīgi jāuzlabo nacionālais ēku fonds
  , tādējādi palīdzot sasniegt ilgtermiņa mērķi līdz 2050. gadam panākt dekarbonizētu ēku fondu.

Minimālie energosnieguma standarti ir regulatīvais pamatinstruments, ar ko ierosina esošo ēku renovāciju plašā mērogā.
  Lai nodrošinātu, ka tie atbilst paredzētajam mērķim un neveicina oglekļa iesīkstes efektu, tie jānosaka kā bezemisiju standarts; tā pamatā ir pieņēmums, ka laikposmā no 2022. līdz 2050. gadam vidēji ir gaidāma tikai viena nozīmīgas renovācijas kārta.
  Minimālo energosnieguma standartu ieviešanas rezultātā
  būtu jānonāk pie bezemisiju vai gandrīz bezemisiju ēkām
  , tādējādi palīdzot sasniegt ilgtermiņa mērķi līdz 2050. gadam panākt dekarbonizētu ēku fondu.
  Ļoti īpašos gadījumos, kad nav iespējams panākt nulles emisiju, piemēram, vēsturiskām ēkām, būtu jāpiemēro alternatīvi standarti, kam vajadzētu garantēt, ka tomēr tiek izmantotas vislabākās pieejamās metodes. Klimata ziņā labvēlīgām ēkām būtu jākompensē papildu emisijas, ko rada šīs mazāk efektīvās ēkas
  .

Pamatojums

Lai nepieļautu oglekļa iesīksti, minimālā prasība ir jāpieskaņo klimatneitralitātei.

15.
  grozījums

24. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Attiecībā uz pārējo nacionālo ēku fondu dalībvalstis
  var brīvi izlemt, vai tās vēlas ieviest minimālos energosnieguma standartus
  , kas izstrādāti valsts līmenī un pielāgoti valsts apstākļiem. Pārskatot šo direktīvu, Komisijai būtu jānovērtē, vai ir jāievieš papildu saistoši minimālie energosnieguma standarti, lai līdz 2050. gadam panāktu dekarbonizētu ēku fondu. | Dalībvalstis
  var brīvi izlemt, vai tās vēlas ieviest minimālos energosnieguma standartus
  un oglekļa nulles vai gandrīz nulles emisiju standartus tādai renovācijai, kad tiek izmantoti Eiropas, valsts un pašvaldību finanšu instrumenti. Tomēr gadījumā, ja tie tiks papildināti ar ES finanšu instrumentiem, spēkā būs ES līmeņa prasības par minimālo energosnieguma standartu attiecībā uz nulles vai gandrīz nulles oglekļa emisiju ēkām, lai līdz 2050. gadam panāktu dekarbonizētu ēku fondu. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Attiecībā uz pārējo nacionālo ēku fondu dalībvalstis
  var brīvi izlemt, vai tās vēlas ieviest minimālos energosnieguma standartus
  , kas izstrādāti valsts līmenī un pielāgoti valsts apstākļiem. Pārskatot šo direktīvu, Komisijai būtu jānovērtē, vai ir jāievieš papildu saistoši minimālie energosnieguma standarti, lai līdz 2050. gadam panāktu dekarbonizētu ēku fondu.

Dalībvalstis
  var brīvi izlemt, vai tās vēlas ieviest minimālos energosnieguma standartus
  un oglekļa nulles vai gandrīz nulles emisiju standartus tādai renovācijai, kad tiek izmantoti Eiropas, valsts un pašvaldību finanšu instrumenti. Tomēr gadījumā, ja tie tiks papildināti ar ES finanšu instrumentiem, spēkā būs ES līmeņa prasības par minimālo energosnieguma standartu attiecībā uz nulles vai gandrīz nulles oglekļa emisiju ēkām, lai līdz 2050. gadam panāktu dekarbonizētu ēku fondu.

Pamatojums

Pašsaprotams.

16.
  grozījums

Jauns 24. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Vietēji integrēta, uz rajonu vai apkaimi orientēta pieeja paver iespēju vispārējai renovācijai tādās ēkās, kas ir telpiski saistītas, piemēram, energoapgādes ziņā (piem., dzaudzdzīvokļu ēku kvartāli). Integrētas, uz līdzdalību un uz rajoniem orientētas pieejas plašāka izmantošana jau patlaban ir Renovācijas viļņa pamatā, un ar šo direktīvu tā būtu jāveicina. Rajonus (piemēram, kvartālus) un sociāli mazaizsargātas apkaimes šīs direktīvas kontekstā var definēt pēc vietējo un reģionālo pašvaldību ieskatiem, ņemot vērā vietējās vajadzības un atrašanās vietu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Vietēji integrēta, uz rajonu vai apkaimi orientēta pieeja paver iespēju vispārējai renovācijai tādās ēkās, kas ir telpiski saistītas, piemēram, energoapgādes ziņā (piem., dzaudzdzīvokļu ēku kvartāli). Integrētas, uz līdzdalību un uz rajoniem orientētas pieejas plašāka izmantošana jau patlaban ir Renovācijas viļņa pamatā, un ar šo direktīvu tā būtu jāveicina. Rajonus (piemēram, kvartālus) un sociāli mazaizsargātas apkaimes šīs direktīvas kontekstā var definēt pēc vietējo un reģionālo pašvaldību ieskatiem, ņemot vērā vietējās vajadzības un atrašanās vietu.

Pamatojums

Ar rajoniem saistīta pieeja tika aprakstīta kā Renovācijas viļņa pamats. Kopīga elektroapgāde un apkures un uzlādes infrastruktūra rajonā vai apkaimē ļauj izmantot sinerģiju un enerģijas ietaupījumu potenciālu, kas neatklājas, ja aplūko atsevišķas ēkas.

17.
  grozījums

27. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Savienības mēroga minimālie energosnieguma standarti būtu jābalsta uz saskaņotām energosnieguma klasēm.
  Definējot, ka zemākajā – G – energosnieguma klasē ietilpst 15 % katras dalībvalsts nacionālā ēku fonda vājākā snieguma ēku, tiek nodrošināts, ka ar saskaņotām energosnieguma klasēm
  visās dalībvalstīs tiek pielikti vienādi lieli pūliņi
  , savukārt labākās – A – energosnieguma klases definēšana nodrošina,
  ka saskaņotā energosnieguma klašu skala konverģē uz kopīgo redzējumu par bezemisiju ēkām. | Savienības mēroga minimālie
  bezemisiju ēku
  energosnieguma standarti būtu jābalsta uz saskaņotām energosnieguma klasēm
  , lai nodrošinātu, ka
  visās dalībvalstīs tiek pielikti vienādi lieli pūliņi
  un
  ka saskaņotā energosnieguma klašu skala konverģē uz kopīgo redzējumu par bezemisiju ēkām. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Savienības mēroga minimālie energosnieguma standarti būtu jābalsta uz saskaņotām energosnieguma klasēm.
  Definējot, ka zemākajā – G – energosnieguma klasē ietilpst 15 % katras dalībvalsts nacionālā ēku fonda vājākā snieguma ēku, tiek nodrošināts, ka ar saskaņotām energosnieguma klasēm
  visās dalībvalstīs tiek pielikti vienādi lieli pūliņi
  , savukārt labākās – A – energosnieguma klases definēšana nodrošina,
  ka saskaņotā energosnieguma klašu skala konverģē uz kopīgo redzējumu par bezemisiju ēkām.

Savienības mēroga minimālie
  bezemisiju ēku
  energosnieguma standarti būtu jābalsta uz saskaņotām energosnieguma klasēm
  , lai nodrošinātu, ka
  visās dalībvalstīs tiek pielikti vienādi lieli pūliņi
  un
  ka saskaņotā energosnieguma klašu skala konverģē uz kopīgo redzējumu par bezemisiju ēkām.

Pamatojums

Nav reāli paredzēt vairāk par vienu renovāciju pašreizējā desmitgadē. Grozījuma mērķis ir nodrošināt izmaksu ziņā lietderīgākus un efektīvākus energosnieguma rezultātus.

18.
  grozījums

28. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Minimālās energosnieguma prasības esošajām ēkām un būves elementiem jau bija ietvertas aktos pirms šīs direktīvas, un tās būtu jāpiemēro arī turpmāk.
  Lai gan jaunieviestie minimālie energosnieguma standarti nosaka minimālo energosnieguma līmeni esošajām ēkām un nodrošina neefektīvu ēku renovāciju, esošo ēku un būves elementu minimālās energosnieguma prasības nodrošina, ka veiktā renovācija ir pietiekami pamatīga. | Minimālās energosnieguma prasības esošajām ēkām un būves elementiem jau bija ietvertas aktos pirms šīs direktīvas, un tās būtu jāpiemēro arī turpmāk
  , ja tās noved pie bezemisiju būvniecības, lai novērstu oglekļa iesīksti renovētās ēkās
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Minimālās energosnieguma prasības esošajām ēkām un būves elementiem jau bija ietvertas aktos pirms šīs direktīvas, un tās būtu jāpiemēro arī turpmāk.
  Lai gan jaunieviestie minimālie energosnieguma standarti nosaka minimālo energosnieguma līmeni esošajām ēkām un nodrošina neefektīvu ēku renovāciju, esošo ēku un būves elementu minimālās energosnieguma prasības nodrošina, ka veiktā renovācija ir pietiekami pamatīga.

Minimālās energosnieguma prasības esošajām ēkām un būves elementiem jau bija ietvertas aktos pirms šīs direktīvas, un tās būtu jāpiemēro arī turpmāk
  , ja tās noved pie bezemisiju būvniecības, lai novērstu oglekļa iesīksti renovētās ēkās
  .

Pamatojums

Lai nepieļautu oglekļa iesīksti, minimālā prasība ir jāpieskaņo klimatneitralitātei.

19.
  grozījums

29. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai līdz 2050. gadam panāktu ļoti energoefektīvu un dekarbonizētu ēku fondu un esošās ēkas pārveidotu par bezemisiju ēkām, dalībvalstīm būtu jāizstrādā nacionālie ēku renovācijas plāni, kuri aizstās ilgtermiņa renovācijas stratēģijas un dalībvalstīm kalpos par vēl spēcīgāku, pilnībā funkcionējošu plānošanas rīku, turklāt tajos lielāka uzmanība būs pievērsta finansējumam un tam, lai ēku renovācijai būtu pieejami darbinieki ar atbilstošām prasmēm. Dalībvalstīm savos ēku renovācijas plānos būtu jānosprauž nacionālie ēku renovācijas mērķrādītāji. Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 21. panta b) punkta 7) apakšpunktu un veicinošajiem nosacījumiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/60[1], dalībvalstīm attiecībā uz ēku renovācijas plānu īstenošanu būtu jāsniedz finansēšanas pasākumu izklāsts, kā arī izklāsts par investīciju vajadzībām
  un
  administratīvajiem resursiem. | Lai līdz 2050. gadam panāktu ļoti energoefektīvu un dekarbonizētu ēku fondu un esošās ēkas pārveidotu par bezemisiju ēkām, dalībvalstīm
  ciešā sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  būtu jāizstrādā nacionālie ēku renovācijas plāni, kuri aizstās ilgtermiņa renovācijas stratēģijas un dalībvalstīm kalpos par vēl spēcīgāku, pilnībā funkcionējošu plānošanas rīku, turklāt tajos lielāka uzmanība būs pievērsta finansējumam un tam, lai ēku renovācijai būtu pieejami darbinieki ar atbilstošām prasmēm. Dalībvalstīm savos ēku renovācijas plānos būtu jānosprauž nacionālie ēku renovācijas mērķrādītāji. Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 21. panta b) punkta 7) apakšpunktu un veicinošajiem nosacījumiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/60[1], dalībvalstīm attiecībā uz ēku renovācijas plānu īstenošanu būtu jāsniedz finansēšanas pasākumu izklāsts, kā arī izklāsts par investīciju vajadzībām, administratīvajiem resursiem
  un pasākumiem, ar kuriem paredzēts atbalstīt pielāgošanās un aprites principu integrēšanu valsts ēku fonda renovācijā
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai līdz 2050. gadam panāktu ļoti energoefektīvu un dekarbonizētu ēku fondu un esošās ēkas pārveidotu par bezemisiju ēkām, dalībvalstīm būtu jāizstrādā nacionālie ēku renovācijas plāni, kuri aizstās ilgtermiņa renovācijas stratēģijas un dalībvalstīm kalpos par vēl spēcīgāku, pilnībā funkcionējošu plānošanas rīku, turklāt tajos lielāka uzmanība būs pievērsta finansējumam un tam, lai ēku renovācijai būtu pieejami darbinieki ar atbilstošām prasmēm. Dalībvalstīm savos ēku renovācijas plānos būtu jānosprauž nacionālie ēku renovācijas mērķrādītāji. Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 21. panta b) punkta 7) apakšpunktu un veicinošajiem nosacījumiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/60[1], dalībvalstīm attiecībā uz ēku renovācijas plānu īstenošanu būtu jāsniedz finansēšanas pasākumu izklāsts, kā arī izklāsts par investīciju vajadzībām
  un
  administratīvajiem resursiem.

Lai līdz 2050. gadam panāktu ļoti energoefektīvu un dekarbonizētu ēku fondu un esošās ēkas pārveidotu par bezemisiju ēkām, dalībvalstīm
  ciešā sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  būtu jāizstrādā nacionālie ēku renovācijas plāni, kuri aizstās ilgtermiņa renovācijas stratēģijas un dalībvalstīm kalpos par vēl spēcīgāku, pilnībā funkcionējošu plānošanas rīku, turklāt tajos lielāka uzmanība būs pievērsta finansējumam un tam, lai ēku renovācijai būtu pieejami darbinieki ar atbilstošām prasmēm. Dalībvalstīm savos ēku renovācijas plānos būtu jānosprauž nacionālie ēku renovācijas mērķrādītāji. Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 21. panta b) punkta 7) apakšpunktu un veicinošajiem nosacījumiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/60[1], dalībvalstīm attiecībā uz ēku renovācijas plānu īstenošanu būtu jāsniedz finansēšanas pasākumu izklāsts, kā arī izklāsts par investīciju vajadzībām, administratīvajiem resursiem
  un pasākumiem, ar kuriem paredzēts atbalstīt pielāgošanās un aprites principu integrēšanu valsts ēku fonda renovācijā
  .

Pamatojums

Pašsaprotams.

20.
  grozījums

32. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Pakāpeniska renovācija
  var
  palīdzēt risināt augstu sākotnējo izmaksu problēmu un sarežģījumus, ar kuriem iedzīvotāji var saskarties, ja renovācija tiek veikta vienā piegājienā.
  Tomēr šāda pakāpeniska
  renovācija
  ir rūpīgi jāplāno, lai izvairītos no tā, ka viens renovācijas posms liek šķēršļus turpmāko posmu īstenošanai
  . Renovācijas
  pases kalpo
  par skaidru
  pakāpeniskas
  renovācijas ceļvedi, un tādējādi tās īpašniekiem un investoriem
  palīdz
  labāk plānot veicamo darbību termiņus un tvērumu. Tāpēc renovācijas pases visās dalībvalstīs būtu jāpadara pieejamas
  ēku īpašniekiem
  kā brīvprātīgs rīks. | Pakāpeniska renovācija
  nevar
  palīdzēt risināt augstu sākotnējo izmaksu problēmu un sarežģījumus, ar kuriem iedzīvotāji var saskarties, ja renovācija tiek veikta vienā piegājienā.
  Pakāpeniska
  renovācija
  rada ēkas oglekļa iesīksti, kas nodokļu maksātājiem nozīmē augstas izmaksas, un zemu ienākumu mājsaimniecības noved enerģētiskā nabadzībā. Augstu sākotnējo renovācijas izmaksu problēmas risināšanai ir vajadzīga renovācijas projektu un esošo finanšu instrumentu apvienošana, lai panāktu apjomradītus sākotnējo izmaksu samazinājumus
  . Renovācijas
  pasēm būtu jākalpo
  par skaidru
  viena piegājiena
  renovācijas
  projektu
  ceļvedi,
  apvienojot vairākas apkaimes vai pilsētas ēkas
  un tādējādi tās īpašniekiem un investoriem
  palīdzot
  labāk plānot veicamo darbību termiņus un tvērumu. Tāpēc renovācijas pases visās dalībvalstīs būtu jāpadara pieejamas
  vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  kā brīvprātīgs rīks. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Pakāpeniska renovācija
  var
  palīdzēt risināt augstu sākotnējo izmaksu problēmu un sarežģījumus, ar kuriem iedzīvotāji var saskarties, ja renovācija tiek veikta vienā piegājienā.
  Tomēr šāda pakāpeniska
  renovācija
  ir rūpīgi jāplāno, lai izvairītos no tā, ka viens renovācijas posms liek šķēršļus turpmāko posmu īstenošanai
  . Renovācijas
  pases kalpo
  par skaidru
  pakāpeniskas
  renovācijas ceļvedi, un tādējādi tās īpašniekiem un investoriem
  palīdz
  labāk plānot veicamo darbību termiņus un tvērumu. Tāpēc renovācijas pases visās dalībvalstīs būtu jāpadara pieejamas
  ēku īpašniekiem
  kā brīvprātīgs rīks.

Pakāpeniska renovācija
  nevar
  palīdzēt risināt augstu sākotnējo izmaksu problēmu un sarežģījumus, ar kuriem iedzīvotāji var saskarties, ja renovācija tiek veikta vienā piegājienā.
  Pakāpeniska
  renovācija
  rada ēkas oglekļa iesīksti, kas nodokļu maksātājiem nozīmē augstas izmaksas, un zemu ienākumu mājsaimniecības noved enerģētiskā nabadzībā. Augstu sākotnējo renovācijas izmaksu problēmas risināšanai ir vajadzīga renovācijas projektu un esošo finanšu instrumentu apvienošana, lai panāktu apjomradītus sākotnējo izmaksu samazinājumus
  . Renovācijas
  pasēm būtu jākalpo
  par skaidru
  viena piegājiena
  renovācijas
  projektu
  ceļvedi,
  apvienojot vairākas apkaimes vai pilsētas ēkas
  un tādējādi tās īpašniekiem un investoriem
  palīdzot
  labāk plānot veicamo darbību termiņus un tvērumu. Tāpēc renovācijas pases visās dalībvalstīs būtu jāpadara pieejamas
  vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  kā brīvprātīgs rīks.

Pamatojums

Ierosinātā pakāpeniskā renovācija var novest pie iesīkstes, kas nebūtu pieļaujama.

21.
  grozījums

33. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Jēdziens “pamatīga renovācija” Savienības tiesību aktos vēl nav definēts. Lai sasniegtu ilgtermiņa redzējumu attiecībā uz ēkām, pamatīga renovācija būtu jādefinē kā renovācija
  , ar kuru ēkas pārveido par bezemisiju ēkām, bet pirmajā posmā tā ir renovācija,
  kas ēkas pārveido par gandrīz nulles enerģijas ēkām. Šīs definīcijas mērķis ir
  palielināt
  ēku
  energosniegumu
  . Pamatīga renovācija
  energosnieguma
  vajadzībām ir lieliska iespēja pievērsties tādiem citiem aspektiem kā mazaizsargātu mājsaimniecību dzīves apstākļi, tiekšanās uz lielāku klimatnoturību un lielāku noturību pret katastrofu riskiem, arī seismisko noturību, ugunsdrošība, bīstamu vielu, arī azbesta, aizvākšana un piekļūstamība personām ar invaliditāti. | Jēdziens “pamatīga renovācija” Savienības tiesību aktos vēl nav definēts. Lai sasniegtu ilgtermiņa redzējumu attiecībā uz ēkām, pamatīga renovācija būtu jādefinē kā renovācija, kas ēkas
  vienā piegājienā
  pārveido par gandrīz nulles enerģijas ēkām. Šīs definīcijas mērķis ir
  nepieļaut renovētu
  ēku
  oglekļa iesīksti tādēļ, ka tiek veikta pakāpeniska renovācija, kuras dēļ samazinās vērienīgums
  . Pamatīga renovācija
  bezemisiju mērķa
  vajadzībām ir lieliska iespēja pievērsties tādiem citiem aspektiem kā mazaizsargātu mājsaimniecību dzīves apstākļi, tiekšanās uz lielāku klimatnoturību un lielāku noturību pret katastrofu riskiem, arī seismisko noturību, ugunsdrošība, bīstamu vielu, arī azbesta, aizvākšana un piekļūstamība personām ar invaliditāti. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Jēdziens “pamatīga renovācija” Savienības tiesību aktos vēl nav definēts. Lai sasniegtu ilgtermiņa redzējumu attiecībā uz ēkām, pamatīga renovācija būtu jādefinē kā renovācija
  , ar kuru ēkas pārveido par bezemisiju ēkām, bet pirmajā posmā tā ir renovācija,
  kas ēkas pārveido par gandrīz nulles enerģijas ēkām. Šīs definīcijas mērķis ir
  palielināt
  ēku
  energosniegumu
  . Pamatīga renovācija
  energosnieguma
  vajadzībām ir lieliska iespēja pievērsties tādiem citiem aspektiem kā mazaizsargātu mājsaimniecību dzīves apstākļi, tiekšanās uz lielāku klimatnoturību un lielāku noturību pret katastrofu riskiem, arī seismisko noturību, ugunsdrošība, bīstamu vielu, arī azbesta, aizvākšana un piekļūstamība personām ar invaliditāti.

Jēdziens “pamatīga renovācija” Savienības tiesību aktos vēl nav definēts. Lai sasniegtu ilgtermiņa redzējumu attiecībā uz ēkām, pamatīga renovācija būtu jādefinē kā renovācija, kas ēkas
  vienā piegājienā
  pārveido par gandrīz nulles enerģijas ēkām. Šīs definīcijas mērķis ir
  nepieļaut renovētu
  ēku
  oglekļa iesīksti tādēļ, ka tiek veikta pakāpeniska renovācija, kuras dēļ samazinās vērienīgums
  . Pamatīga renovācija
  bezemisiju mērķa
  vajadzībām ir lieliska iespēja pievērsties tādiem citiem aspektiem kā mazaizsargātu mājsaimniecību dzīves apstākļi, tiekšanās uz lielāku klimatnoturību un lielāku noturību pret katastrofu riskiem, arī seismisko noturību, ugunsdrošība, bīstamu vielu, arī azbesta, aizvākšana un piekļūstamība personām ar invaliditāti.

Pamatojums

Nav reāli paredzēt vairāk par vienu renovāciju pašreizējā desmitgadē. Grozījuma mērķis ir nodrošināt izmaksu ziņā lietderīgākus un efektīvākus energosnieguma rezultātus.

22.
  grozījums

35. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstīm būtu jāatbalsta esošo ēku energosnieguma uzlabojumi,
  kas
  veicina veselīgas telpu vides panākšanu, tostarp aizvācot azbestu un citas kaitīgas vielas, nepieļaujot kaitīgu vielu nelikumīgu aizvākšanu un veicinot atbilstību spēkā esošajiem tiesību aktiem, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām 2009/148/ES (1) un (ES) 2016/2284 (2). | Dalībvalstīm
  un vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  būtu jāatbalsta esošo ēku energosnieguma uzlabojumi,
  ar kuriem tiek mēģināts panākt bezemisiju ēku fondu un kuri
  veicina veselīgas telpu vides panākšanu, tostarp aizvācot azbestu un citas kaitīgas vielas, nepieļaujot kaitīgu vielu nelikumīgu aizvākšanu un veicinot atbilstību spēkā esošajiem tiesību aktiem, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām 2009/148/ES (1) un (ES) 2016/2284 (2). |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstīm būtu jāatbalsta esošo ēku energosnieguma uzlabojumi,
  kas
  veicina veselīgas telpu vides panākšanu, tostarp aizvācot azbestu un citas kaitīgas vielas, nepieļaujot kaitīgu vielu nelikumīgu aizvākšanu un veicinot atbilstību spēkā esošajiem tiesību aktiem, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām 2009/148/ES (1) un (ES) 2016/2284 (2).

Dalībvalstīm
  un vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  būtu jāatbalsta esošo ēku energosnieguma uzlabojumi,
  ar kuriem tiek mēģināts panākt bezemisiju ēku fondu un kuri
  veicina veselīgas telpu vides panākšanu, tostarp aizvācot azbestu un citas kaitīgas vielas, nepieļaujot kaitīgu vielu nelikumīgu aizvākšanu un veicinot atbilstību spēkā esošajiem tiesību aktiem, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām 2009/148/ES (1) un (ES) 2016/2284 (2).

Pamatojums

Pašsaprotams.

23.
  grozījums

37. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Apvienojumā ar lielāku atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas īpatsvaru elektrotransportlīdzekļi rada mazāk siltumnīcefekta gāzu emisiju. Elektrotransportlīdzekļi ir svarīgs elements pārejā uz tīru enerģiju, kas balstīta uz energoefektivitātes pasākumiem, alternatīvām degvielām, atjaunīgo energoresursu enerģiju un inovatīviem enerģētiskās elastības pārvaldības risinājumiem. Lai sekmētu uzlādes infrastruktūras izveidi dzīvojamo un nedzīvojamo ēku automašīnu stāvvietās, iedarbīgs līdzeklis var būt būvnormatīvi, ar kuriem ievieš mērķorientētas prasības. Dalībvalstīm būtu jānovērš tādi šķēršļi kā pretrunīgi stimuli un administratīvie sarežģījumi, ar kuriem atsevišķi īpašnieki sastopas, mēģinot savā stāvvietas vietā uzstādīt uzlādes punktu. | Apvienojumā ar lielāku atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas īpatsvaru elektrotransportlīdzekļi rada mazāk siltumnīcefekta gāzu emisiju. Elektrotransportlīdzekļi ir svarīgs elements pārejā uz tīru enerģiju, kas balstīta uz energoefektivitātes pasākumiem, alternatīvām degvielām, atjaunīgo energoresursu enerģiju un inovatīviem enerģētiskās elastības pārvaldības risinājumiem. Lai sekmētu uzlādes infrastruktūras izveidi dzīvojamo un nedzīvojamo ēku automašīnu
  un velosipēdu
  stāvvietās, iedarbīgs līdzeklis var būt būvnormatīvi, ar kuriem ievieš mērķorientētas prasības. Dalībvalstīm būtu jānovērš tādi šķēršļi kā pretrunīgi stimuli un administratīvie sarežģījumi, ar kuriem atsevišķi īpašnieki sastopas, mēģinot savā stāvvietas vietā uzstādīt uzlādes punktu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Apvienojumā ar lielāku atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas īpatsvaru elektrotransportlīdzekļi rada mazāk siltumnīcefekta gāzu emisiju. Elektrotransportlīdzekļi ir svarīgs elements pārejā uz tīru enerģiju, kas balstīta uz energoefektivitātes pasākumiem, alternatīvām degvielām, atjaunīgo energoresursu enerģiju un inovatīviem enerģētiskās elastības pārvaldības risinājumiem. Lai sekmētu uzlādes infrastruktūras izveidi dzīvojamo un nedzīvojamo ēku automašīnu stāvvietās, iedarbīgs līdzeklis var būt būvnormatīvi, ar kuriem ievieš mērķorientētas prasības. Dalībvalstīm būtu jānovērš tādi šķēršļi kā pretrunīgi stimuli un administratīvie sarežģījumi, ar kuriem atsevišķi īpašnieki sastopas, mēģinot savā stāvvietas vietā uzstādīt uzlādes punktu.

Apvienojumā ar lielāku atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas īpatsvaru elektrotransportlīdzekļi rada mazāk siltumnīcefekta gāzu emisiju. Elektrotransportlīdzekļi ir svarīgs elements pārejā uz tīru enerģiju, kas balstīta uz energoefektivitātes pasākumiem, alternatīvām degvielām, atjaunīgo energoresursu enerģiju un inovatīviem enerģētiskās elastības pārvaldības risinājumiem. Lai sekmētu uzlādes infrastruktūras izveidi dzīvojamo un nedzīvojamo ēku automašīnu
  un velosipēdu
  stāvvietās, iedarbīgs līdzeklis var būt būvnormatīvi, ar kuriem ievieš mērķorientētas prasības. Dalībvalstīm būtu jānovērš tādi šķēršļi kā pretrunīgi stimuli un administratīvie sarežģījumi, ar kuriem atsevišķi īpašnieki sastopas, mēģinot savā stāvvietas vietā uzstādīt uzlādes punktu.

Pamatojums

Pašsaprotams.

24.
  grozījums

40. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Zaļās mobilitātes veicināšana ir svarīga Eiropas zaļā kursa daļa, un ēkām var būt svarīga loma nepieciešamās infrastruktūras nodrošināšanā ne tikai elektrotransportlīdzekļu, bet arī velosipēdu uzlādes aspektā. Pāreja uz nemotorizētu mobilitāti, piemēram, velotransportu, var ievērojami samazināt
  transporta
  radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas. Kā noteikts 2030. gada klimata mērķrādītāja plānā, tīra un efektīva privātā un sabiedriskā transporta, piemēram, velotransporta, modālā īpatsvara palielināšana krasi samazinās
  transporta
  radīto piesārņojumu un sniegs būtiskus ieguvumus atsevišķiem iedzīvotājiem un kopienām. Nozīmīgs šķērslis velotransporta ieviešanai ir velosipēdu stāvvietas vietu trūkums gan dzīvojamās, gan nedzīvojamās ēkās. Pāreju uz tīrāku mobilitāti var sekmīgi atbalstīt ar
  būvnormatīviem
  , proti, nosakot prasības attiecībā uz minimālo vietu skaitu velosipēdu stāvvietās. | Zaļās mobilitātes veicināšana ir svarīga Eiropas zaļā kursa daļa, un ēkām var būt svarīga loma nepieciešamās infrastruktūras nodrošināšanā ne tikai elektrotransportlīdzekļu, bet arī velosipēdu uzlādes aspektā. Pāreja uz nemotorizētu mobilitāti, piemēram, velotransportu, var ievērojami samazināt
  mobilitātes
  radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas. Kā noteikts 2030. gada klimata mērķrādītāja plānā, tīra un efektīva privātā un sabiedriskā transporta, piemēram, velotransporta, modālā īpatsvara palielināšana krasi samazinās
  mobilitātes
  radīto piesārņojumu un sniegs būtiskus ieguvumus atsevišķiem iedzīvotājiem un kopienām. Nozīmīgs šķērslis velotransporta ieviešanai ir velosipēdu stāvvietas vietu trūkums gan dzīvojamās, gan nedzīvojamās ēkās. Pāreju uz tīrāku mobilitāti var sekmīgi atbalstīt ar
  zemes izmantošanas un pilsētplānošanas politikas pasākumiem
  , proti, nosakot prasības attiecībā uz minimālo vietu skaitu velosipēdu stāvvietās. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Zaļās mobilitātes veicināšana ir svarīga Eiropas zaļā kursa daļa, un ēkām var būt svarīga loma nepieciešamās infrastruktūras nodrošināšanā ne tikai elektrotransportlīdzekļu, bet arī velosipēdu uzlādes aspektā. Pāreja uz nemotorizētu mobilitāti, piemēram, velotransportu, var ievērojami samazināt
  transporta
  radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas. Kā noteikts 2030. gada klimata mērķrādītāja plānā, tīra un efektīva privātā un sabiedriskā transporta, piemēram, velotransporta, modālā īpatsvara palielināšana krasi samazinās
  transporta
  radīto piesārņojumu un sniegs būtiskus ieguvumus atsevišķiem iedzīvotājiem un kopienām. Nozīmīgs šķērslis velotransporta ieviešanai ir velosipēdu stāvvietas vietu trūkums gan dzīvojamās, gan nedzīvojamās ēkās. Pāreju uz tīrāku mobilitāti var sekmīgi atbalstīt ar
  būvnormatīviem
  , proti, nosakot prasības attiecībā uz minimālo vietu skaitu velosipēdu stāvvietās.

Zaļās mobilitātes veicināšana ir svarīga Eiropas zaļā kursa daļa, un ēkām var būt svarīga loma nepieciešamās infrastruktūras nodrošināšanā ne tikai elektrotransportlīdzekļu, bet arī velosipēdu uzlādes aspektā. Pāreja uz nemotorizētu mobilitāti, piemēram, velotransportu, var ievērojami samazināt
  mobilitātes
  radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas. Kā noteikts 2030. gada klimata mērķrādītāja plānā, tīra un efektīva privātā un sabiedriskā transporta, piemēram, velotransporta, modālā īpatsvara palielināšana krasi samazinās
  mobilitātes
  radīto piesārņojumu un sniegs būtiskus ieguvumus atsevišķiem iedzīvotājiem un kopienām. Nozīmīgs šķērslis velotransporta ieviešanai ir velosipēdu stāvvietas vietu trūkums gan dzīvojamās, gan nedzīvojamās ēkās. Pāreju uz tīrāku mobilitāti var sekmīgi atbalstīt ar
  zemes izmantošanas un pilsētplānošanas politikas pasākumiem
  , proti, nosakot prasības attiecībā uz minimālo vietu skaitu velosipēdu stāvvietās.

Pamatojums

Pašsaprotams.

25.
  grozījums

43. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Būtu jāizmanto viedgatavības indikators, lai izmērītu ēku spēju izmantot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas un elektroniskās sistēmas nolūkā pielāgot ēku ekspluatāciju iemītnieku un tīkla vajadzībām un uzlabot ēku energoefektivitāti un vispārējo sniegumu. Ar viedgatavības indikatoru būtu jāpalielina ēku īpašnieku un iemītnieku izpratne par to, kāda ir ēku automatizācijas un ēku inženiertehnisko sistēmu elektroniskās uzraudzības vērtība, un būtu jāsniedz pārliecība ēkas iemītniekiem par faktiskajiem ietaupījumiem, ko nodrošina šāda jauna, uzlabota funkcionalitāte. Viedgatavības indikators ir īpaši noderīgs lielām ēkām ar lielu enerģijas pieprasījumu. Attiecībā uz citām ēkām viedgatavības vērtēšanas sistēmas izmantošanai dalībvalstīm vajadzētu būt fakultatīvai. | Būtu jāizmanto viedgatavības indikators, lai izmērītu ēku spēju izmantot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas un elektroniskās sistēmas nolūkā pielāgot ēku ekspluatāciju iemītnieku un tīkla vajadzībām un uzlabot ēku energoefektivitāti un vispārējo sniegumu. Ar viedgatavības indikatoru būtu jāpalielina ēku īpašnieku un iemītnieku izpratne par to, kāda ir ēku automatizācijas un ēku inženiertehnisko sistēmu elektroniskās uzraudzības vērtība, un būtu jāsniedz pārliecība ēkas iemītniekiem par faktiskajiem ietaupījumiem, ko nodrošina šāda jauna, uzlabota funkcionalitāte. Viedgatavības indikators ir īpaši noderīgs lielām ēkām ar lielu enerģijas pieprasījumu. Attiecībā uz citām ēkām viedgatavības vērtēšanas sistēmas izmantošanai dalībvalstīm vajadzētu būt fakultatīvai.
  Dalībvalstis nodrošina to tehnisko darbinieku pienācīgu apmācību, kuri vietējās un reģionālajās pašvaldībās strādā ar šo jautājumu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Būtu jāizmanto viedgatavības indikators, lai izmērītu ēku spēju izmantot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas un elektroniskās sistēmas nolūkā pielāgot ēku ekspluatāciju iemītnieku un tīkla vajadzībām un uzlabot ēku energoefektivitāti un vispārējo sniegumu. Ar viedgatavības indikatoru būtu jāpalielina ēku īpašnieku un iemītnieku izpratne par to, kāda ir ēku automatizācijas un ēku inženiertehnisko sistēmu elektroniskās uzraudzības vērtība, un būtu jāsniedz pārliecība ēkas iemītniekiem par faktiskajiem ietaupījumiem, ko nodrošina šāda jauna, uzlabota funkcionalitāte. Viedgatavības indikators ir īpaši noderīgs lielām ēkām ar lielu enerģijas pieprasījumu. Attiecībā uz citām ēkām viedgatavības vērtēšanas sistēmas izmantošanai dalībvalstīm vajadzētu būt fakultatīvai.

Būtu jāizmanto viedgatavības indikators, lai izmērītu ēku spēju izmantot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas un elektroniskās sistēmas nolūkā pielāgot ēku ekspluatāciju iemītnieku un tīkla vajadzībām un uzlabot ēku energoefektivitāti un vispārējo sniegumu. Ar viedgatavības indikatoru būtu jāpalielina ēku īpašnieku un iemītnieku izpratne par to, kāda ir ēku automatizācijas un ēku inženiertehnisko sistēmu elektroniskās uzraudzības vērtība, un būtu jāsniedz pārliecība ēkas iemītniekiem par faktiskajiem ietaupījumiem, ko nodrošina šāda jauna, uzlabota funkcionalitāte. Viedgatavības indikators ir īpaši noderīgs lielām ēkām ar lielu enerģijas pieprasījumu. Attiecībā uz citām ēkām viedgatavības vērtēšanas sistēmas izmantošanai dalībvalstīm vajadzētu būt fakultatīvai.
  Dalībvalstis nodrošina to tehnisko darbinieku pienācīgu apmācību, kuri vietējās un reģionālajās pašvaldībās strādā ar šo jautājumu.

Pamatojums

Spēju veidošana vietējā un reģionālajā līmenī ir viens no lielākajiem šķēršļiem, kas kavē nepieciešamo pārveidi.

26.
  grozījums

45. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Savienības finanšu instrumenti būtu jāizmanto, lai šīs direktīvas mērķus varētu praktiski realizēt, tomēr neaizvietojot valsts pasākumus. Konkrēti, ņemot vērā vajadzīgo renovācijas centienu mērogu, tie būtu jāizmanto, lai nodrošinātu piemērotus un novatoriskus finansēšanas līdzekļus, ar ko sekmē investīcijas ēku energosniegumā. Tiem varētu būt svarīga nozīme, lai attīstītu valsts, reģionālus un vietējus
  energoefektivitātes
  fondus, instrumentus vai mehānismus, kas sniedz tādas finansēšanas iespējas privātīpašniekiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem un energoefektivitātes pakalpojumu uzņēmumiem. | Savienības finanšu instrumenti būtu jāizmanto, lai šīs direktīvas mērķus varētu praktiski realizēt, tomēr neaizvietojot valsts pasākumus. Konkrēti, ņemot vērā vajadzīgo renovācijas centienu mērogu, tie būtu jāizmanto, lai nodrošinātu piemērotus un novatoriskus finansēšanas līdzekļus, ar ko sekmē investīcijas ēku energosniegumā. Tiem varētu būt svarīga nozīme, lai attīstītu valsts, reģionālus un vietējus
  renovācijas
  fondus, instrumentus vai mehānismus, kas sniedz tādas finansēšanas iespējas privātīpašniekiem,
  pašvaldībām un vietējām iestādēm,
  maziem un vidējiem uzņēmumiem un energoefektivitātes pakalpojumu uzņēmumiem. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Savienības finanšu instrumenti būtu jāizmanto, lai šīs direktīvas mērķus varētu praktiski realizēt, tomēr neaizvietojot valsts pasākumus. Konkrēti, ņemot vērā vajadzīgo renovācijas centienu mērogu, tie būtu jāizmanto, lai nodrošinātu piemērotus un novatoriskus finansēšanas līdzekļus, ar ko sekmē investīcijas ēku energosniegumā. Tiem varētu būt svarīga nozīme, lai attīstītu valsts, reģionālus un vietējus
  energoefektivitātes
  fondus, instrumentus vai mehānismus, kas sniedz tādas finansēšanas iespējas privātīpašniekiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem un energoefektivitātes pakalpojumu uzņēmumiem.

Savienības finanšu instrumenti būtu jāizmanto, lai šīs direktīvas mērķus varētu praktiski realizēt, tomēr neaizvietojot valsts pasākumus. Konkrēti, ņemot vērā vajadzīgo renovācijas centienu mērogu, tie būtu jāizmanto, lai nodrošinātu piemērotus un novatoriskus finansēšanas līdzekļus, ar ko sekmē investīcijas ēku energosniegumā. Tiem varētu būt svarīga nozīme, lai attīstītu valsts, reģionālus un vietējus
  renovācijas
  fondus, instrumentus vai mehānismus, kas sniedz tādas finansēšanas iespējas privātīpašniekiem,
  pašvaldībām un vietējām iestādēm,
  maziem un vidējiem uzņēmumiem un energoefektivitātes pakalpojumu uzņēmumiem.

Pamatojums

Pašsaprotams.

27.
  grozījums

47. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Finansējums viens pats renovācijas vajadzības neapmierinās. Lai izveidotu piemērotu veicinošo satvaru un likvidētu šķēršļus renovācijai, kopā ar finansējumu ir nepieciešams izveidot pieejamus un pārredzamus konsultatīvos rīkus un palīdzības instrumentus, piemēram, vienas pieturas aģentūras, kas
  sniedz integrētus energorenovācijas pakalpojumus, vai veicinātājus
  , kā arī īstenot citus pasākumus un iniciatīvas,
  piemēram, tās, kas minētas Komisijas iniciatīvā “Energoviedu ēku vieda finansēšana”
  . | Finansējums viens pats renovācijas vajadzības neapmierinās. Lai izveidotu piemērotu veicinošo satvaru un likvidētu šķēršļus renovācijai, kopā ar finansējumu ir nepieciešams izveidot pieejamus un pārredzamus konsultatīvos rīkus un palīdzības instrumentus, piemēram, vienas pieturas aģentūras, kas
  organizētu un plānotu pilnu apkaimes un/vai ēku grupu renovāciju un gādātu, ka būvniecības nozare nodrošina bezemisiju ēkas bez pārlieku augstām renovācijas izmaksām
  , kā arī īstenot citus pasākumus un iniciatīvas,
  kuru mērķis ir bezemisiju ēkas
  .
  Lai procesu varētu īstenot raiti, būs jāpieliek lielas pūles arī atbilstīgu prasmju un spēju veidošanā un izkopšanā ar mērķi risināt pašreizējo problēmu – kvalificētu darbinieku trūkumu, tostarp vietējos un reģionālajos departamentos. Tāpēc ir jāizstrādā obligātas, specializētas un kvalitatīvas apmācības plāns dalībvalstu attiecīgo iestāžu tehniskajiem/pārvaldes darbiniekiem, kuri ir iesaistīti dažādās ar šo jautājumu saistītās procedūrās. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Finansējums viens pats renovācijas vajadzības neapmierinās. Lai izveidotu piemērotu veicinošo satvaru un likvidētu šķēršļus renovācijai, kopā ar finansējumu ir nepieciešams izveidot pieejamus un pārredzamus konsultatīvos rīkus un palīdzības instrumentus, piemēram, vienas pieturas aģentūras, kas
  sniedz integrētus energorenovācijas pakalpojumus, vai veicinātājus
  , kā arī īstenot citus pasākumus un iniciatīvas,
  piemēram, tās, kas minētas Komisijas iniciatīvā “Energoviedu ēku vieda finansēšana”
  .

Finansējums viens pats renovācijas vajadzības neapmierinās. Lai izveidotu piemērotu veicinošo satvaru un likvidētu šķēršļus renovācijai, kopā ar finansējumu ir nepieciešams izveidot pieejamus un pārredzamus konsultatīvos rīkus un palīdzības instrumentus, piemēram, vienas pieturas aģentūras, kas
  organizētu un plānotu pilnu apkaimes un/vai ēku grupu renovāciju un gādātu, ka būvniecības nozare nodrošina bezemisiju ēkas bez pārlieku augstām renovācijas izmaksām
  , kā arī īstenot citus pasākumus un iniciatīvas,
  kuru mērķis ir bezemisiju ēkas
  .
  Lai procesu varētu īstenot raiti, būs jāpieliek lielas pūles arī atbilstīgu prasmju un spēju veidošanā un izkopšanā ar mērķi risināt pašreizējo problēmu – kvalificētu darbinieku trūkumu, tostarp vietējos un reģionālajos departamentos. Tāpēc ir jāizstrādā obligātas, specializētas un kvalitatīvas apmācības plāns dalībvalstu attiecīgo iestāžu tehniskajiem/pārvaldes darbiniekiem, kuri ir iesaistīti dažādās ar šo jautājumu saistītās procedūrās.

Pamatojums

Lai varētu īstenot ĒEED, vajag atbilstīgas prasmes.

28.
  grozījums

48. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Neefektīvas ēkas bieži vien iet roku rokā ar enerģētisko nabadzību un sociālajām problēmām. Augošās enerģijas cenas it sevišķi skar mazaizsargātās mājsaimniecības, jo tās par enerģijas produktiem tērē lielāku daļu sava budžeta.
  Ēku renovācija var samazināt pārmērīgus
  enerģijas rēķinus
  un tādējādi palīdzēt cilvēkiem izkļūt no enerģētiskās nabadzības un arī nepieļaut tās iestāšanos. Tajā pašā laikā ēku renovācija prasa līdzekļus, un ir svarīgi raudzīties, lai ēku renovācijas izmaksu sociālā ietekme nebūtu pārlieku liela, jo īpaši mazaizsargātām mājsaimniecībām
  . Renovācijas vilnī neviens nebūtu jāatstāj novārtā, un tas būtu jāuztver par izdevību uzlabot mazaizsargāto mājsaimniecību stāvokli, un būtu jānodrošina taisnīga pārkārtošanās uz klimatneitralitāti. (..) | Neefektīvas ēkas bieži vien iet roku rokā ar enerģētisko nabadzību un sociālajām problēmām. Augošās enerģijas cenas it sevišķi skar mazaizsargātās mājsaimniecības, jo tās par enerģijas produktiem tērē lielāku daļu sava budžeta.
  Enerģētiskās nabadzības izskaušanas nolūkā ēkas ir jārenovē atbilstīgi bezemisiju vai gandrīz bezemisiju standartam, lai krasi samazinātu
  enerģijas rēķinus
  un nodrošinātu, ka tās, kad vien iespējams, ir enerģijas ražotājas. Mazaizsargātu mājsaimniecību ēku renovācija būtu jāveic tā, lai šīm mājsaimniecībām nebūtu nekādu izmaksu. Šāda renovācija būtu jāatbalsta ar Eiropas Savienības un valsts finanšu instrumentiem.
  Renovācijas vilnī neviens nebūtu jāatstāj novārtā, un tas būtu jāuztver par izdevību uzlabot mazaizsargāto mājsaimniecību stāvokli, un būtu jānodrošina taisnīga pārkārtošanās uz klimatneitralitāti. (..)


  Apsverot finansējumu un iespējamās garantijas, ir jāņem vērā arī jaunais slogs tiem īpašniekiem, kuru mājoklis, ko viņi gadu desmitu gaitā paši ar pūlēm ir nomaksājuši, ir viņu nodrošinājums vecumdienām. Atbalsta un garantiju mērķtiecīga virzīšana var arī šajā jomā veicināt progresu vai sniegt stimulu. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Neefektīvas ēkas bieži vien iet roku rokā ar enerģētisko nabadzību un sociālajām problēmām. Augošās enerģijas cenas it sevišķi skar mazaizsargātās mājsaimniecības, jo tās par enerģijas produktiem tērē lielāku daļu sava budžeta.
  Ēku renovācija var samazināt pārmērīgus
  enerģijas rēķinus
  un tādējādi palīdzēt cilvēkiem izkļūt no enerģētiskās nabadzības un arī nepieļaut tās iestāšanos. Tajā pašā laikā ēku renovācija prasa līdzekļus, un ir svarīgi raudzīties, lai ēku renovācijas izmaksu sociālā ietekme nebūtu pārlieku liela, jo īpaši mazaizsargātām mājsaimniecībām
  . Renovācijas vilnī neviens nebūtu jāatstāj novārtā, un tas būtu jāuztver par izdevību uzlabot mazaizsargāto mājsaimniecību stāvokli, un būtu jānodrošina taisnīga pārkārtošanās uz klimatneitralitāti. (..)

Neefektīvas ēkas bieži vien iet roku rokā ar enerģētisko nabadzību un sociālajām problēmām. Augošās enerģijas cenas it sevišķi skar mazaizsargātās mājsaimniecības, jo tās par enerģijas produktiem tērē lielāku daļu sava budžeta.
  Enerģētiskās nabadzības izskaušanas nolūkā ēkas ir jārenovē atbilstīgi bezemisiju vai gandrīz bezemisiju standartam, lai krasi samazinātu
  enerģijas rēķinus
  un nodrošinātu, ka tās, kad vien iespējams, ir enerģijas ražotājas. Mazaizsargātu mājsaimniecību ēku renovācija būtu jāveic tā, lai šīm mājsaimniecībām nebūtu nekādu izmaksu. Šāda renovācija būtu jāatbalsta ar Eiropas Savienības un valsts finanšu instrumentiem.
  Renovācijas vilnī neviens nebūtu jāatstāj novārtā, un tas būtu jāuztver par izdevību uzlabot mazaizsargāto mājsaimniecību stāvokli, un būtu jānodrošina taisnīga pārkārtošanās uz klimatneitralitāti. (..)

Apsverot finansējumu un iespējamās garantijas, ir jāņem vērā arī jaunais slogs tiem īpašniekiem, kuru mājoklis, ko viņi gadu desmitu gaitā paši ar pūlēm ir nomaksājuši, ir viņu nodrošinājums vecumdienām. Atbalsta un garantiju mērķtiecīga virzīšana var arī šajā jomā veicināt progresu vai sniegt stimulu.

Pamatojums

Enerģētiskā nabadzība ir ļoti aktuāls jautājums, un tās izskaušanai ir vajadzīga sistemātiska pieeja. Vecāka gadagājuma cilvēkiem ir grūti aizņemties līdzekļus. Tādēļ attiecīgajām cilvēku grupām ir jāpiedāvā risinājumi, kas nodrošina nepieciešamos ieguldījumus nekustamajā īpašumā, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām.

29.
  grozījums

50. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ēku fonda uzraudzīšanu atvieglo ar digitālajiem rīkiem savākto datu pieejamība, un tādējādi samazinās administratīvās izmaksas. Tāpēc būtu jāizveido nacionālas ēku energosnieguma datubāzes, un tajās iekļautā informācija būtu jānodod ES Ēku fonda observatorijai. | Ēku fonda uzraudzīšanu atvieglo ar digitālajiem rīkiem savākto datu pieejamība, un tādējādi samazinās administratīvās izmaksas. Tāpēc būtu jāizveido nacionālas
  SEG emisiju un
  ēku energosnieguma datubāzes, un tajās iekļautā informācija būtu jānodod ES Ēku fonda observatorijai. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ēku fonda uzraudzīšanu atvieglo ar digitālajiem rīkiem savākto datu pieejamība, un tādējādi samazinās administratīvās izmaksas. Tāpēc būtu jāizveido nacionālas ēku energosnieguma datubāzes, un tajās iekļautā informācija būtu jānodod ES Ēku fonda observatorijai.

Ēku fonda uzraudzīšanu atvieglo ar digitālajiem rīkiem savākto datu pieejamība, un tādējādi samazinās administratīvās izmaksas. Tāpēc būtu jāizveido nacionālas
  SEG emisiju un
  ēku energosnieguma datubāzes, un tajās iekļautā informācija būtu jānodod ES Ēku fonda observatorijai.

Pamatojums

Pašsaprotams.

30.
  grozījums

52. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Pēdējos gados ir novērots gaisa kondicionēšanas sistēmu skaita pieaugums Eiropas valstīs. Tas rada nopietnas problēmas slodzes maksimuma laikā, palielinot elektroenerģijas izmaksas un izjaucot enerģijas bilanci. Priekšroka būtu jādod stratēģijām, kas uzlabo ēku termoefektivitāti vasarā. Šajā nolūkā būtu jāturpina izstrādāt pasākumi, ar ko novērš pārmērīgu sakaršanu, piemēram, aizēnošana un pietiekama siltumvadītspēja ēkas konstrukcijā, kā arī pasīvās dzesēšanas paņēmienu turpmāka attīstīšana un piemērošana, galvenokārt to, kuri uzlabo telpu mikroklimatu un klimatiskos apstākļus ap ēkām. | Pēdējos gados ir novērots gaisa kondicionēšanas sistēmu skaita pieaugums Eiropas valstīs
  , un paredzamā globālā sasilšana, visticamāk, palielinās uzstādīto gaisa kondicionēšanas sistēmu skaitu, ja šajā desmitgadē netiks apsvērta proaktīva rīcība, lai uzstādītu pasīvus dzesēšanas risinājumus
  . Tas rada nopietnas problēmas slodzes maksimuma laikā, palielinot elektroenerģijas izmaksas un izjaucot enerģijas bilanci. Priekšroka būtu jādod stratēģijām, kas uzlabo ēku termoefektivitāti vasarā. Šajā nolūkā būtu jāturpina izstrādāt pasākumi, ar ko novērš pārmērīgu sakaršanu, piemēram, aizēnošana un pietiekama siltumvadītspēja ēkas konstrukcijā, kā arī pasīvās dzesēšanas paņēmienu turpmāka attīstīšana un piemērošana, galvenokārt to, kuri uzlabo telpu mikroklimatu un klimatiskos apstākļus ap ēkām. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Pēdējos gados ir novērots gaisa kondicionēšanas sistēmu skaita pieaugums Eiropas valstīs. Tas rada nopietnas problēmas slodzes maksimuma laikā, palielinot elektroenerģijas izmaksas un izjaucot enerģijas bilanci. Priekšroka būtu jādod stratēģijām, kas uzlabo ēku termoefektivitāti vasarā. Šajā nolūkā būtu jāturpina izstrādāt pasākumi, ar ko novērš pārmērīgu sakaršanu, piemēram, aizēnošana un pietiekama siltumvadītspēja ēkas konstrukcijā, kā arī pasīvās dzesēšanas paņēmienu turpmāka attīstīšana un piemērošana, galvenokārt to, kuri uzlabo telpu mikroklimatu un klimatiskos apstākļus ap ēkām.

Pēdējos gados ir novērots gaisa kondicionēšanas sistēmu skaita pieaugums Eiropas valstīs
  , un paredzamā globālā sasilšana, visticamāk, palielinās uzstādīto gaisa kondicionēšanas sistēmu skaitu, ja šajā desmitgadē netiks apsvērta proaktīva rīcība, lai uzstādītu pasīvus dzesēšanas risinājumus
  . Tas rada nopietnas problēmas slodzes maksimuma laikā, palielinot elektroenerģijas izmaksas un izjaucot enerģijas bilanci. Priekšroka būtu jādod stratēģijām, kas uzlabo ēku termoefektivitāti vasarā. Šajā nolūkā būtu jāturpina izstrādāt pasākumi, ar ko novērš pārmērīgu sakaršanu, piemēram, aizēnošana un pietiekama siltumvadītspēja ēkas konstrukcijā, kā arī pasīvās dzesēšanas paņēmienu turpmāka attīstīšana un piemērošana, galvenokārt to, kuri uzlabo telpu mikroklimatu un klimatiskos apstākļus ap ēkām.

Pamatojums

Pašsaprotams.

31.
  grozījums

55. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Tā kā
  izšķiroša
  nozīme šīs direktīvas sekmīgā īstenošanā ir vietējām un reģionālām
  iestādēm
  , ar tām būtu jākonsultējas un tās būtu jāiesaista –
  attiecīgā gadījumā un
  saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem –, veicot jautājumu plānošanu, izstrādājot informēšanas, apmācības un izpratnes veicināšanas programmas un īstenojot šo direktīvu valsts vai reģionālā mērogā. Tādas konsultācijas var
  arī
  palīdzēt sekmēt to, ka vietējiem plānotājiem un būvuzraugiem sniedz atbilstīgu palīdzību nepieciešamo uzdevumu veikšanai. Turklāt dalībvalstīm būtu jādod iespēja un pamudinājums saviem arhitektiem un plānotājiem pienācīgi apsvērt, kā, plānojot, projektējot, būvējot un renovējot rūpnieciskus vai dzīvojamus rajonus, visoptimālāk kombinēt energoefektivitātes uzlabošanas, atjaunīgo energoresursu enerģijas izmantošanas un centralizētas siltumapgādes un aukstumapgādes pasākumus. | Tā kā
  būtiska
  nozīme šīs direktīvas sekmīgā īstenošanā ir vietējām un reģionālām
  pašvaldībām
  , ar tām būtu jākonsultējas un tās būtu jāiesaista – saskaņā ar
  subsidiaritātes un proporcionalitātes principu un
  piemērojamiem valsts tiesību aktiem –, veicot jautājumu plānošanu, izstrādājot informēšanas, apmācības un izpratnes veicināšanas programmas un īstenojot šo direktīvu valsts vai reģionālā
  un vietējā
  mērogā. Tādas konsultācijas
  būtu jāiekļauj nacionālajos klimata un enerģētikas daudzlīmeņu dialogos, un tās
  var palīdzēt sekmēt to, ka vietējiem plānotājiem un būvuzraugiem sniedz atbilstīgu palīdzību nepieciešamo uzdevumu veikšanai.
  Ar šo direktīvu jārada iespēja ņemt vērā dažkārt ļoti atšķirīgos apstākļus starp pilsētu teritorijām un lauku apvidiem, kuros ir liels vienas ģimenes un vairāku ģimeņu ēku īpatsvars un daudzveidīga apdzīvotības struktūra, un izstrādāt specifikācijas tā, lai tās atbilstu katra reģiona vajadzībām.
  Turklāt dalībvalstīm
  un vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  būtu jādod iespēja un pamudinājums saviem arhitektiem un plānotājiem pienācīgi apsvērt, kā, plānojot, projektējot, būvējot un renovējot rūpnieciskus vai dzīvojamus rajonus, visoptimālāk kombinēt energoefektivitātes
  un energotaupības
  uzlabošanas, atjaunīgo energoresursu enerģijas izmantošanas un centralizētas siltumapgādes un aukstumapgādes pasākumus.
  Turklāt rūpniecisko vai dzīvojamo teritoriju plānošanas, projektēšanas, būvniecības un renovācijas procesā ir būtiski veicināt vietēji pieejamu resursu un vērtīgu ekspertu izmantošanu.




  Dalībvalstīm ir būtiska loma vietējo un reģionālo pašvaldību centienu atbalstīšanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Tā kā
  izšķiroša
  nozīme šīs direktīvas sekmīgā īstenošanā ir vietējām un reģionālām
  iestādēm
  , ar tām būtu jākonsultējas un tās būtu jāiesaista –
  attiecīgā gadījumā un
  saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem –, veicot jautājumu plānošanu, izstrādājot informēšanas, apmācības un izpratnes veicināšanas programmas un īstenojot šo direktīvu valsts vai reģionālā mērogā. Tādas konsultācijas var
  arī
  palīdzēt sekmēt to, ka vietējiem plānotājiem un būvuzraugiem sniedz atbilstīgu palīdzību nepieciešamo uzdevumu veikšanai. Turklāt dalībvalstīm būtu jādod iespēja un pamudinājums saviem arhitektiem un plānotājiem pienācīgi apsvērt, kā, plānojot, projektējot, būvējot un renovējot rūpnieciskus vai dzīvojamus rajonus, visoptimālāk kombinēt energoefektivitātes uzlabošanas, atjaunīgo energoresursu enerģijas izmantošanas un centralizētas siltumapgādes un aukstumapgādes pasākumus.

Tā kā
  būtiska
  nozīme šīs direktīvas sekmīgā īstenošanā ir vietējām un reģionālām
  pašvaldībām
  , ar tām būtu jākonsultējas un tās būtu jāiesaista – saskaņā ar
  subsidiaritātes un proporcionalitātes principu un
  piemērojamiem valsts tiesību aktiem –, veicot jautājumu plānošanu, izstrādājot informēšanas, apmācības un izpratnes veicināšanas programmas un īstenojot šo direktīvu valsts vai reģionālā
  un vietējā
  mērogā. Tādas konsultācijas
  būtu jāiekļauj nacionālajos klimata un enerģētikas daudzlīmeņu dialogos, un tās
  var palīdzēt sekmēt to, ka vietējiem plānotājiem un būvuzraugiem sniedz atbilstīgu palīdzību nepieciešamo uzdevumu veikšanai.
  Ar šo direktīvu jārada iespēja ņemt vērā dažkārt ļoti atšķirīgos apstākļus starp pilsētu teritorijām un lauku apvidiem, kuros ir liels vienas ģimenes un vairāku ģimeņu ēku īpatsvars un daudzveidīga apdzīvotības struktūra, un izstrādāt specifikācijas tā, lai tās atbilstu katra reģiona vajadzībām.
  Turklāt dalībvalstīm
  un vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  būtu jādod iespēja un pamudinājums saviem arhitektiem un plānotājiem pienācīgi apsvērt, kā, plānojot, projektējot, būvējot un renovējot rūpnieciskus vai dzīvojamus rajonus, visoptimālāk kombinēt energoefektivitātes
  un energotaupības
  uzlabošanas, atjaunīgo energoresursu enerģijas izmantošanas un centralizētas siltumapgādes un aukstumapgādes pasākumus.
  Turklāt rūpniecisko vai dzīvojamo teritoriju plānošanas, projektēšanas, būvniecības un renovācijas procesā ir būtiski veicināt vietēji pieejamu resursu un vērtīgu ekspertu izmantošanu.

Dalībvalstīm ir būtiska loma vietējo un reģionālo pašvaldību centienu atbalstīšanā.

Pamatojums

Vietēji pieejamu resursu un ekspertu izmantošana vēl vairāk palīdz mazināt nelabvēlīgo ietekmi uz klimatu.

32.
  grozījums

1. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Priekšmets | Priekšmets |
| 1.   Šī direktīva sekmē ēku energosnieguma uzlabošanu un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu no ēkām Savienībā ar mērķi panākt, ka 2050. gadā ēku fondu veido bezemisiju ēkas, ņemot vērā āra klimatiskos apstākļus un vietējās īpatnības, kā arī prasības attiecībā uz telpu mikroklimatu un
  izmakslietderību
  . | 1.   Šī direktīva sekmē
  enerģijas un materiālu pieprasījuma samazināšanos visā ēku dzīves ciklā,
  ēku energosnieguma uzlabošanu un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu no ēkām Savienībā ar mērķi panākt, ka 2050. gadā ēku fondu veido bezemisiju ēkas, ņemot vērā āra klimatiskos apstākļus un vietējās īpatnības, kā arī prasības attiecībā uz telpu mikroklimatu un
  tādus faktorus kā vides aizsardzība, piesārņojuma samazināšana un izmakslietderība un vienlaikus pieskaitot ārējās ekoloģiskās, sociālās un ar veselību saistītās izmaksas
  .
  Tas arī ievērojami palīdzēs uzlabot Eiropas energoapgādes drošību
  . |
| 2.   Šajā direktīvā ir noteiktas prasības attiecībā uz: | 2.   Šajā direktīvā ir noteiktas prasības attiecībā uz: |
| a) | kopīgu integrēta ēku un ēkas vienību energosnieguma aprēķina metodoloģijas vispārīgo satvaru; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Priekšmets

Priekšmets

1.   Šī direktīva sekmē ēku energosnieguma uzlabošanu un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu no ēkām Savienībā ar mērķi panākt, ka 2050. gadā ēku fondu veido bezemisiju ēkas, ņemot vērā āra klimatiskos apstākļus un vietējās īpatnības, kā arī prasības attiecībā uz telpu mikroklimatu un
  izmakslietderību
  .

1.   Šī direktīva sekmē
  enerģijas un materiālu pieprasījuma samazināšanos visā ēku dzīves ciklā,
  ēku energosnieguma uzlabošanu un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu no ēkām Savienībā ar mērķi panākt, ka 2050. gadā ēku fondu veido bezemisiju ēkas, ņemot vērā āra klimatiskos apstākļus un vietējās īpatnības, kā arī prasības attiecībā uz telpu mikroklimatu un
  tādus faktorus kā vides aizsardzība, piesārņojuma samazināšana un izmakslietderība un vienlaikus pieskaitot ārējās ekoloģiskās, sociālās un ar veselību saistītās izmaksas
  .
  Tas arī ievērojami palīdzēs uzlabot Eiropas energoapgādes drošību
  .

2.   Šajā direktīvā ir noteiktas prasības attiecībā uz:

2.   Šajā direktīvā ir noteiktas prasības attiecībā uz:

a)

kopīgu integrēta ēku un ēkas vienību energosnieguma aprēķina metodoloģijas vispārīgo satvaru;

| a) | kopīgu integrēta ēku un ēkas vienību energosnieguma aprēķina metodoloģijas vispārīgo satvaru
  ar nolūku panākt, ka ēku un ēkas vienību SEG emisijas ir nulle vai gandrīz nulle
  ; |
| --- | --- |

a)

kopīgu integrēta ēku un ēkas vienību energosnieguma aprēķina metodoloģijas vispārīgo satvaru
  ar nolūku panākt, ka ēku un ēkas vienību SEG emisijas ir nulle vai gandrīz nulle
  ;

ar nolūku panākt, ka ēku un ēkas vienību SEG emisijas ir nulle vai gandrīz nulle

| b) | to, kā jaunām ēkām un jaunām ēkas vienībām piemērojamas minimālās energosnieguma prasības; |
| --- | --- |

b)

to, kā jaunām ēkām un jaunām ēkas vienībām piemērojamas minimālās energosnieguma prasības;

| b) | to, kā jaunām ēkām un jaunām ēkas vienībām piemērojamas minimālās energosnieguma prasības; |
| --- | --- |

b)

to, kā jaunām ēkām un jaunām ēkas vienībām piemērojamas minimālās energosnieguma prasības;

| c) | to, kā minimālās energosnieguma prasības piemēro: |
| --- | --- |

c)

to, kā minimālās energosnieguma prasības piemēro:

| c) | to, kā minimālās energosnieguma prasības piemēro: |
| --- | --- |

c)

to, kā minimālās energosnieguma prasības piemēro:

| | i) | esošajām ēkām un ēkas vienībām, kad tajās veic nozīmīgu renovāciju; |
| --- | --- | --- |

i)

esošajām ēkām un ēkas vienībām, kad tajās veic nozīmīgu renovāciju;

| | i) | esošajām ēkām un ēkas vienībām, kad tajās veic nozīmīgu renovāciju
  , lai panāktu, ka to SEG emisijas ir nulle vai gandrīz nulle
  ; |
| --- | --- | --- |

i)

esošajām ēkām un ēkas vienībām, kad tajās veic nozīmīgu renovāciju
  , lai panāktu, ka to SEG emisijas ir nulle vai gandrīz nulle
  ;

, lai panāktu, ka to SEG emisijas ir nulle vai gandrīz nulle

| | ii) | būves elementiem, kas ir norobežojošo konstrukciju daļa un kas būtiski ietekmē norobežojošo konstrukciju energosniegumu, kad tos pāraprīko vai nomaina; |
| --- | --- | --- |

ii)

būves elementiem, kas ir norobežojošo konstrukciju daļa un kas būtiski ietekmē norobežojošo konstrukciju energosniegumu, kad tos pāraprīko vai nomaina;

| | ii) | būves elementiem, kas ir norobežojošo konstrukciju daļa un kas būtiski ietekmē norobežojošo konstrukciju energosniegumu, kad tos pāraprīko vai nomaina; |
| --- | --- | --- |

ii)

būves elementiem, kas ir norobežojošo konstrukciju daļa un kas būtiski ietekmē norobežojošo konstrukciju energosniegumu, kad tos pāraprīko vai nomaina;

| | iii) | inženiertehniskajām sistēmām, kad kādu no tām uzstāda, nomaina vai modernizē; |
| --- | --- | --- |

iii)

inženiertehniskajām sistēmām, kad kādu no tām uzstāda, nomaina vai modernizē;

| | iii) | inženiertehniskajām sistēmām, kad kādu no tām uzstāda, nomaina vai modernizē; |
| --- | --- | --- |

iii)

inženiertehniskajām sistēmām, kad kādu no tām uzstāda, nomaina vai modernizē;

| d) | to, kā esošajām ēkām un esošajām ēkas vienībām piemērojami minimālie energosnieguma standarti; |
| --- | --- |

d)

to, kā esošajām ēkām un esošajām ēkas vienībām piemērojami minimālie energosnieguma standarti;

| d) | to, kā esošajām ēkām un esošajām ēkas vienībām piemērojami minimālie energosnieguma standarti
  , lai panāktu, ka to SEG emisijas ir nulle vai gandrīz nulle; |
| --- | --- |

d)

to, kā esošajām ēkām un esošajām ēkas vienībām piemērojami minimālie energosnieguma standarti
  , lai panāktu, ka to SEG emisijas ir nulle vai gandrīz nulle;

, lai panāktu, ka to SEG emisijas ir nulle vai gandrīz nulle;

| e) | renovācijas pasēm; |
| --- | --- |

e)

renovācijas pasēm;

| e) | renovācijas pasēm; |
| --- | --- |

e)

renovācijas pasēm;

| f) | nacionālajiem ēku renovācijas plāniem; |
| --- | --- |

f)

nacionālajiem ēku renovācijas plāniem;

| f) | nacionālajiem ēku renovācijas plāniem; |
| --- | --- |

f)

nacionālajiem ēku renovācijas plāniem;

| g) | ilgtspējīgas mobilitātes infrastruktūru ēkās un blakus tām; un |
| --- | --- |

g)

ilgtspējīgas mobilitātes infrastruktūru ēkās un blakus tām; un

| g) | ilgtspējīgas mobilitātes infrastruktūru ēkās un blakus tām; un |
| --- | --- |

g)

ilgtspējīgas mobilitātes infrastruktūru ēkās un blakus tām; un

| h) | viedajām ēkām; |
| --- | --- |

h)

viedajām ēkām;

| h) | viedajām ēkām; |
| --- | --- |

h)

viedajām ēkām;

| i) | ēku vai ēkas vienību energosnieguma sertificēšanu; |
| --- | --- |

i)

ēku vai ēkas vienību energosnieguma sertificēšanu;

| i) | ēku vai ēkas vienību energosnieguma sertificēšanu; |
| --- | --- |

i)

ēku vai ēkas vienību energosnieguma sertificēšanu;

| j) | regulārām apkures, ventilācijas un gaisa kondicionēšanas sistēmu inspekcijām ēkās; |
| --- | --- |

j)

regulārām apkures, ventilācijas un gaisa kondicionēšanas sistēmu inspekcijām ēkās;

| j) | regulārām apkures, ventilācijas un gaisa kondicionēšanas sistēmu inspekcijām ēkās; |
| --- | --- |

j)

regulārām apkures, ventilācijas un gaisa kondicionēšanas sistēmu inspekcijām ēkās;

| k) | neatkarīgām kontroles sistēmām, kuras attiecas uz energosnieguma sertifikātiem, renovācijas pasēm, viedgatavības indikatoriem un inspekcijas ziņojumiem. |
| --- | --- |

k)

neatkarīgām kontroles sistēmām, kuras attiecas uz energosnieguma sertifikātiem, renovācijas pasēm, viedgatavības indikatoriem un inspekcijas ziņojumiem.

| k) | neatkarīgām kontroles sistēmām, kuras attiecas uz energosnieguma sertifikātiem, renovācijas pasēm, viedgatavības indikatoriem un inspekcijas ziņojumiem. |
| --- | --- |

k)

neatkarīgām kontroles sistēmām, kuras attiecas uz energosnieguma sertifikātiem, renovācijas pasēm, viedgatavības indikatoriem un inspekcijas ziņojumiem.

3.   Šajā direktīvā paredzētās prasības ir minimālās prasības, un tās neliedz dalībvalstīm uzturēt spēkā vai ieviest stingrākus pasākumus. Šie pasākumi ir saderīgi ar LESD. Šos pasākumus dara zināmus Komisijai.

3.   Šajā direktīvā paredzētās prasības ir minimālās prasības, un tās neliedz dalībvalstīm uzturēt spēkā vai ieviest stingrākus pasākumus. Šie pasākumi ir saderīgi ar LESD. Šos pasākumus dara zināmus Komisijai.

Pamatojums

Pamatojums

ĒEED uzdevumi ir jāsaskaņo ar klimatneitralitāti, kas jāsasniedz 2050. gadā.

33.
  grozījums

33.

grozījums

2. panta 2. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| “bezemisiju ēka” ir
  ļoti augsta energosnieguma
  ēka, ko nosaka saskaņā ar I pielikumu, un ļoti nelielo enerģijas daudzumu, kas šādai ēkai joprojām nepieciešams, pilnībā apmierina ar objektā uz vietas saražotu atjaunīgo energoresursu enerģiju, enerģiju no atjaunīgās enerģijas kopienas Direktīvas (ES) 2018/2001 [grozītā AER direktīva] nozīmē
  vai
  enerģiju no centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas saskaņā ar III pielikumā noteiktajām prasībām; | “bezemisiju ēka” ir ēka
  ar ļoti mazu enerģijas un materiālu pieprasījumu visā ēkas dzīves ciklā un ļoti augstu energosniegumu
  , ko nosaka saskaņā ar I pielikumu, un ļoti nelielo enerģijas daudzumu, kas šādai ēkai joprojām nepieciešams, pilnībā apmierina ar objektā uz vietas saražotu
  vai no tīkla piegādātu
  atjaunīgo energoresursu enerģiju, enerģiju no atjaunīgās enerģijas kopienas Direktīvas (ES) 2018/2001 [grozītā AER direktīva] nozīmē, enerģiju no centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas
  vai izkliedētiem tīkla atjaunīgajiem energoresursiem
  saskaņā ar III pielikumā noteiktajām prasībām;
  “klimata ziņā labvēlīga ēka” ir ēka ar ļoti mazu enerģijas un materiālu pieprasījumu visā ēkas dzīves ciklā un ļoti augstu energosniegumu, ko nosaka saskaņā ar I pielikumu, ja ēkā saražotā vai ēkai paredzētā enerģija pārsniedz tās enerģijas pieprasījumu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

“bezemisiju ēka” ir
  ļoti augsta energosnieguma
  ēka, ko nosaka saskaņā ar I pielikumu, un ļoti nelielo enerģijas daudzumu, kas šādai ēkai joprojām nepieciešams, pilnībā apmierina ar objektā uz vietas saražotu atjaunīgo energoresursu enerģiju, enerģiju no atjaunīgās enerģijas kopienas Direktīvas (ES) 2018/2001 [grozītā AER direktīva] nozīmē
  vai
  enerģiju no centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas saskaņā ar III pielikumā noteiktajām prasībām;

ļoti augsta energosnieguma

vai

“bezemisiju ēka” ir ēka
  ar ļoti mazu enerģijas un materiālu pieprasījumu visā ēkas dzīves ciklā un ļoti augstu energosniegumu
  , ko nosaka saskaņā ar I pielikumu, un ļoti nelielo enerģijas daudzumu, kas šādai ēkai joprojām nepieciešams, pilnībā apmierina ar objektā uz vietas saražotu
  vai no tīkla piegādātu
  atjaunīgo energoresursu enerģiju, enerģiju no atjaunīgās enerģijas kopienas Direktīvas (ES) 2018/2001 [grozītā AER direktīva] nozīmē, enerģiju no centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas
  vai izkliedētiem tīkla atjaunīgajiem energoresursiem
  saskaņā ar III pielikumā noteiktajām prasībām;
  “klimata ziņā labvēlīga ēka” ir ēka ar ļoti mazu enerģijas un materiālu pieprasījumu visā ēkas dzīves ciklā un ļoti augstu energosniegumu, ko nosaka saskaņā ar I pielikumu, ja ēkā saražotā vai ēkai paredzētā enerģija pārsniedz tās enerģijas pieprasījumu.

ar ļoti mazu enerģijas un materiālu pieprasījumu visā ēkas dzīves ciklā un ļoti augstu energosniegumu

vai no tīkla piegādātu

vai izkliedētiem tīkla atjaunīgajiem energoresursiem

“klimata ziņā labvēlīga ēka” ir ēka ar ļoti mazu enerģijas un materiālu pieprasījumu visā ēkas dzīves ciklā un ļoti augstu energosniegumu, ko nosaka saskaņā ar I pielikumu, ja ēkā saražotā vai ēkai paredzētā enerģija pārsniedz tās enerģijas pieprasījumu.

Pamatojums

Pamatojums

Norādīts uz apritīgumu, centralizētu siltumapgādi, klimata ziņā labvēlīgas ēkas jēdzienu un visa ēku dzīves cikla kritērijiem.

34.
  grozījums

34.

grozījums

2. panta 3. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| “gandrīz nulles enerģijas ēka” ir ēka ar ļoti augstu energosniegumu, ko nosaka saskaņā ar I pielikumu, un tas nevar būt zemāks par 2023. gada izmaksoptimālo līmeni, ko dalībvalstis ziņojušas saskaņā ar 6. panta 2. punktu, un turklāt gandrīz nulles vai ļoti maza daudzuma
  vajadzīgo enerģiju
  ir ļoti lielā mērā jāsedz ar atjaunīgo energoresursu enerģiju, tostarp objektā uz vietas vai tuvumā ražotu atjaunīgo energoresursu enerģiju; | “gandrīz nulles enerģijas ēka” ir ēka ar ļoti augstu energosniegumu, ko nosaka saskaņā ar I pielikumu, un tas nevar būt zemāks par 2023. gada izmaksoptimālo līmeni, ko dalībvalstis ziņojušas saskaņā ar 6. panta 2. punktu, un turklāt gandrīz nulles vai ļoti maza daudzuma
  enerģijas pieprasījums
  ir ļoti lielā mērā jāsedz ar atjaunīgo energoresursu enerģiju, tostarp objektā uz vietas vai tuvumā ražotu atjaunīgo energoresursu enerģiju
  vai atgūto enerģiju
  ; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

“gandrīz nulles enerģijas ēka” ir ēka ar ļoti augstu energosniegumu, ko nosaka saskaņā ar I pielikumu, un tas nevar būt zemāks par 2023. gada izmaksoptimālo līmeni, ko dalībvalstis ziņojušas saskaņā ar 6. panta 2. punktu, un turklāt gandrīz nulles vai ļoti maza daudzuma
  vajadzīgo enerģiju
  ir ļoti lielā mērā jāsedz ar atjaunīgo energoresursu enerģiju, tostarp objektā uz vietas vai tuvumā ražotu atjaunīgo energoresursu enerģiju;

vajadzīgo enerģiju

“gandrīz nulles enerģijas ēka” ir ēka ar ļoti augstu energosniegumu, ko nosaka saskaņā ar I pielikumu, un tas nevar būt zemāks par 2023. gada izmaksoptimālo līmeni, ko dalībvalstis ziņojušas saskaņā ar 6. panta 2. punktu, un turklāt gandrīz nulles vai ļoti maza daudzuma
  enerģijas pieprasījums
  ir ļoti lielā mērā jāsedz ar atjaunīgo energoresursu enerģiju, tostarp objektā uz vietas vai tuvumā ražotu atjaunīgo energoresursu enerģiju
  vai atgūto enerģiju
  ;

enerģijas pieprasījums

vai atgūto enerģiju

Pamatojums

Pamatojums

Energosniegums ir relatīvs rādītājs, savukārt mazs enerģijas pieprasījums ir absolūts mērķrādītājs.

35.
  grozījums

35.

grozījums

2. panta 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| “minimālie energosnieguma standarti” ir noteikumi, kas paredz, ka esošām ēkām
  kādā periodā vai līdz konkrētam datumam plaša ēku fonda renovācijas plāna ietvaros vai tirgus atspērienbrīdī (pārdošana vai īre)
  jāpanāk atbilstība energosnieguma prasībai,
  un tādējādi tie ierosina esošo ēku renovāciju
  ; | “minimālie energoefektivitātes standarti” ir noteikumi, kas paredz, ka esošām ēkām jāpanāk atbilstība energosnieguma prasībai,
  proti, ka nulles vai gandrīz nulles SEG emisiju ēkas ir daļa no plaša ēku fonda renovācijas plāna, ja tās renovē līdz 2032. gadam
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

“minimālie energosnieguma standarti” ir noteikumi, kas paredz, ka esošām ēkām
  kādā periodā vai līdz konkrētam datumam plaša ēku fonda renovācijas plāna ietvaros vai tirgus atspērienbrīdī (pārdošana vai īre)
  jāpanāk atbilstība energosnieguma prasībai,
  un tādējādi tie ierosina esošo ēku renovāciju
  ;

kādā periodā vai līdz konkrētam datumam plaša ēku fonda renovācijas plāna ietvaros vai tirgus atspērienbrīdī (pārdošana vai īre)

un tādējādi tie ierosina esošo ēku renovāciju

“minimālie energoefektivitātes standarti” ir noteikumi, kas paredz, ka esošām ēkām jāpanāk atbilstība energosnieguma prasībai,
  proti, ka nulles vai gandrīz nulles SEG emisiju ēkas ir daļa no plaša ēku fonda renovācijas plāna, ja tās renovē līdz 2032. gadam
  ;

proti, ka nulles vai gandrīz nulles SEG emisiju ēkas ir daļa no plaša ēku fonda renovācijas plāna, ja tās renovē līdz 2032. gadam

Pamatojums

Pamatojums

ĒEED uzdevumi ir jāsaskaņo ar klimatneitralitāti, kas jāsasniedz 2050. gadā.

36.
  grozījums

36.

grozījums

2. panta 46) apakšpunkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 46)   “references grīdas platība” ir platība, ko ēkas energosnieguma novērtēšanā izmanto par references lielumu, un to aprēķina kā to norobežojošajās konstrukcijās ietilpstošo telpu lietderīgo grīdas platību summu, kas norādītas energosnieguma novērtējuma vajadzībām; | 46)   “references grīdas platība” ir platība, ko ēkas energosnieguma novērtēšanā izmanto par references lielumu, un to aprēķina kā to norobežojošajās konstrukcijās ietilpstošo telpu lietderīgo grīdas platību
  un tādu platību, kuras aizņem enerģiju patērējoša infrastruktūra, kas tiek apsaimniekota ēkas iekšienē,
  summu, kas norādītas energosnieguma novērtējuma vajadzībām; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

46)   “references grīdas platība” ir platība, ko ēkas energosnieguma novērtēšanā izmanto par references lielumu, un to aprēķina kā to norobežojošajās konstrukcijās ietilpstošo telpu lietderīgo grīdas platību summu, kas norādītas energosnieguma novērtējuma vajadzībām;

46)   “references grīdas platība” ir platība, ko ēkas energosnieguma novērtēšanā izmanto par references lielumu, un to aprēķina kā to norobežojošajās konstrukcijās ietilpstošo telpu lietderīgo grīdas platību
  un tādu platību, kuras aizņem enerģiju patērējoša infrastruktūra, kas tiek apsaimniekota ēkas iekšienē,
  summu, kas norādītas energosnieguma novērtējuma vajadzībām;

Pamatojums

Pamatojums

Iekļaut “references grīdas platības” definīcijā infrastruktūru, kas pieder pie ēkām un patērē enerģiju, piemēram, sporta infrastruktūru, peldbaseinus utt.

37.
  grozījums

37.

grozījums

2. panta 57) apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | “pietiekamība” ir pasākumu un ikdienas prakses kopums, kas paredzēts, lai nepieļautu pieprasījumu pēc enerģijas, materiāliem, zemes un ūdens, vienlaikus planētas iespēju robežās nodrošinot visu cilvēku labklājību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

“pietiekamība” ir pasākumu un ikdienas prakses kopums, kas paredzēts, lai nepieļautu pieprasījumu pēc enerģijas, materiāliem, zemes un ūdens, vienlaikus planētas iespēju robežās nodrošinot visu cilvēku labklājību
  .

“pietiekamība” ir pasākumu un ikdienas prakses kopums, kas paredzēts, lai nepieļautu pieprasījumu pēc enerģijas, materiāliem, zemes un ūdens, vienlaikus planētas iespēju robežās nodrošinot visu cilvēku labklājību

Pamatojums

Pamatojums

Energopietiekamība ir spēcīga klimata mērķu sasniegšanas stratēģija.

38.
  grozījums

38.

grozījums

3. panta 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Katra dalībvalsts izstrādā nacionālo ēku renovācijas plānu, ar ko nodrošina nacionālā dzīvojamo un nedzīvojamo ēku (gan publisko, gan privāto) fonda renovāciju, lai šis fonds līdz 2050. gadam kļūtu par sevišķi energoefektīvu un dekarbonizētu ēku fondu, ar mērķi esošās ēkas pārveidot par bezemisiju ēkām.
  Katrā ēku renovācijas plānā ietver: | Katra dalībvalsts izstrādā nacionālo ēku renovācijas plānu, ar ko nodrošina nacionālā dzīvojamo un nedzīvojamo ēku (gan publisko, gan privāto) fonda renovāciju, lai šis fonds līdz 2050. gadam kļūtu par sevišķi energoefektīvu un dekarbonizētu ēku fondu, ar mērķi esošās ēkas pārveidot par bezemisiju ēkām.
  Eiropas Savienībai būtu jānodrošina dalībvalstīm, reģioniem un pilsētām visi šo plānu izstrādei vajadzīgie instrumenti.
  Katrā ēku renovācijas plānā ietver: |
| a) | pārskatu par nacionālo ēku fondu, kas aptver dažādu veidu ēkas, būvniecības periodus un klimatiskās zonas un attiecīgā gadījumā balstās uz statistikas izlasi un 19. pantā minēto nacionālo energosnieguma sertifikātu datubāzi, pārskatu par šķēršļiem tirgū un tirgus nepilnībām un pārskatu par būvniecības, energoefektivitātes un atjaunīgās enerģijas sektorā pieejamo kapacitāti; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Katra dalībvalsts izstrādā nacionālo ēku renovācijas plānu, ar ko nodrošina nacionālā dzīvojamo un nedzīvojamo ēku (gan publisko, gan privāto) fonda renovāciju, lai šis fonds līdz 2050. gadam kļūtu par sevišķi energoefektīvu un dekarbonizētu ēku fondu, ar mērķi esošās ēkas pārveidot par bezemisiju ēkām.

Katrā ēku renovācijas plānā ietver:

Katra dalībvalsts izstrādā nacionālo ēku renovācijas plānu, ar ko nodrošina nacionālā dzīvojamo un nedzīvojamo ēku (gan publisko, gan privāto) fonda renovāciju, lai šis fonds līdz 2050. gadam kļūtu par sevišķi energoefektīvu un dekarbonizētu ēku fondu, ar mērķi esošās ēkas pārveidot par bezemisiju ēkām.
  Eiropas Savienībai būtu jānodrošina dalībvalstīm, reģioniem un pilsētām visi šo plānu izstrādei vajadzīgie instrumenti.
  Katrā ēku renovācijas plānā ietver:

Eiropas Savienībai būtu jānodrošina dalībvalstīm, reģioniem un pilsētām visi šo plānu izstrādei vajadzīgie instrumenti.

a)

pārskatu par nacionālo ēku fondu, kas aptver dažādu veidu ēkas, būvniecības periodus un klimatiskās zonas un attiecīgā gadījumā balstās uz statistikas izlasi un 19. pantā minēto nacionālo energosnieguma sertifikātu datubāzi, pārskatu par šķēršļiem tirgū un tirgus nepilnībām un pārskatu par būvniecības, energoefektivitātes un atjaunīgās enerģijas sektorā pieejamo kapacitāti;

| a) | pārskatu par nacionālo ēku fondu, kas aptver dažādu veidu ēkas, būvniecības periodus un klimatiskās zonas un attiecīgā gadījumā balstās uz statistikas izlasi un 19. pantā minēto nacionālo energosnieguma sertifikātu datubāzi, pārskatu par šķēršļiem tirgū un tirgus nepilnībām un pārskatu par būvniecības, energoefektivitātes un atjaunīgās enerģijas sektorā pieejamo kapacitāti; |
| --- | --- |

a)

pārskatu par nacionālo ēku fondu, kas aptver dažādu veidu ēkas, būvniecības periodus un klimatiskās zonas un attiecīgā gadījumā balstās uz statistikas izlasi un 19. pantā minēto nacionālo energosnieguma sertifikātu datubāzi, pārskatu par šķēršļiem tirgū un tirgus nepilnībām un pārskatu par būvniecības, energoefektivitātes un atjaunīgās enerģijas sektorā pieejamo kapacitāti;

| b) | ceļvedi ar nacionāli noteiktiem mērķrādītājiem un izmērāmiem progresa rādītājiem, kurā ņemts vērā 2050. gada klimatneitralitātes mērķis un kura uzdevums ir līdz 2050. gadam nodrošināt ļoti energoefektīvu un dekarbonizētu nacionālo ēku fondu un esošo ēku pārveidošanu par bezemisiju ēkām; |
| --- | --- |

b)

ceļvedi ar nacionāli noteiktiem mērķrādītājiem un izmērāmiem progresa rādītājiem, kurā ņemts vērā 2050. gada klimatneitralitātes mērķis un kura uzdevums ir līdz 2050. gadam nodrošināt ļoti energoefektīvu un dekarbonizētu nacionālo ēku fondu un esošo ēku pārveidošanu par bezemisiju ēkām;

| b) | nacionālos mērķrādītājus materiālu apritīgai izmantošanai un pietiekamībai; |
| --- | --- |

b)

nacionālos mērķrādītājus materiālu apritīgai izmantošanai un pietiekamībai;

nacionālos mērķrādītājus materiālu apritīgai izmantošanai un pietiekamībai;

| c) | pārskatu par īstenotajām un plānotajām rīcībpolitikām un pasākumiem,
  kas
  atbalsta b) apakšpunktā minētā ceļveža īstenošanu; un |
| --- | --- |

c)

pārskatu par īstenotajām un plānotajām rīcībpolitikām un pasākumiem,
  kas
  atbalsta b) apakšpunktā minētā ceļveža īstenošanu; un

kas

| c) | ceļvedi ar nacionāli noteiktiem mērķrādītājiem un izmērāmiem progresa rādītājiem, kurā ņemts vērā 2050. gada klimatneitralitātes mērķis un kura uzdevums ir līdz 2050. gadam nodrošināt ļoti energoefektīvu un dekarbonizētu nacionālo ēku fondu un esošo ēku pārveidošanu par bezemisiju ēkām; |
| --- | --- |

c)

c)

ceļvedi ar nacionāli noteiktiem mērķrādītājiem un izmērāmiem progresa rādītājiem, kurā ņemts vērā 2050. gada klimatneitralitātes mērķis un kura uzdevums ir līdz 2050. gadam nodrošināt ļoti energoefektīvu un dekarbonizētu nacionālo ēku fondu un esošo ēku pārveidošanu par bezemisiju ēkām;

| d) | izklāstu par ēku renovācijas plāna īstenošanai vajadzīgajām investīcijām, finansējuma avotiem un pasākumiem un ēku renovācijas administratīvajiem resursiem. |
| --- | --- |

d)

izklāstu par ēku renovācijas plāna īstenošanai vajadzīgajām investīcijām, finansējuma avotiem un pasākumiem un ēku renovācijas administratīvajiem resursiem.

| d
  ) | pārskatu par īstenotajām un plānotajām rīcībpolitikām un pasākumiem,
  tostarp pietiekamības rīcībpolitiku, kuri var būt balstīti uz vietēji integrētām rajona vai apkaimes koncepcijām un kuri
  atbalsta
  c
  ) apakšpunktā minētā ceļveža īstenošanu; un |
| --- | --- |

d
  )

d

pārskatu par īstenotajām un plānotajām rīcībpolitikām un pasākumiem,
  tostarp pietiekamības rīcībpolitiku, kuri var būt balstīti uz vietēji integrētām rajona vai apkaimes koncepcijām un kuri
  atbalsta
  c
  ) apakšpunktā minētā ceļveža īstenošanu; un

tostarp pietiekamības rīcībpolitiku, kuri var būt balstīti uz vietēji integrētām rajona vai apkaimes koncepcijām un kuri

c

| e
  ) | izklāstu par ēku renovācijas plāna īstenošanai vajadzīgajām investīcijām, finansējuma avotiem un pasākumiem un ēku renovācijas administratīvajiem resursiem. |
| --- | --- |

e
  )

e

izklāstu par ēku renovācijas plāna īstenošanai vajadzīgajām investīcijām, finansējuma avotiem un pasākumiem un ēku renovācijas administratīvajiem resursiem.

Ceļvedī, kas minēts b) apakšpunktā, ietver nacionālos mērķrādītājus 2030., 2040. un 2050. gadam attiecībā uz energorenovācijas gada rādītāju, nacionālā ēku fonda primārās enerģijas patēriņu un enerģijas galapatēriņu un tā ekspluatācijas siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem; norāda konkrētus termiņus līdz 2040. un 2050. gadam, kādos ēkām jāsasniedz augstākas energosnieguma klases nekā tās, kas noteiktas 9. panta 1. punktā, saskaņā ar virzību uz nacionālā ēku fonda pārveidošanu par bezemisiju ēkām; sniedz pierādījumos balstītu aplēsi par paredzamo enerģijas ietaupījumu un plašākiem ieguvumiem (..)

Ceļvedī, kas minēts
  c
  ) apakšpunktā, ietver nacionālos mērķrādītājus 2030., 2040. un 2050. gadam attiecībā uz energorenovācijas gada rādītāju, nacionālā ēku fonda primārās enerģijas patēriņu un enerģijas galapatēriņu un tā ekspluatācijas siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem; norāda konkrētus termiņus līdz 2040. un 2050. gadam, kādos ēkām jāsasniedz augstākas energosnieguma klases nekā tās, kas noteiktas 9. panta 1. punktā, saskaņā ar virzību uz nacionālā ēku fonda pārveidošanu par bezemisiju ēkām; sniedz pierādījumos balstītu aplēsi par paredzamo enerģijas ietaupījumu
  , emisiju samazinājumu
  un plašākiem ieguvumiem
  , pamatojoties uz vietēji integrētām rajona vai apkaimes koncepcijām
  (..)

c

, emisiju samazinājumu

, pamatojoties uz vietēji integrētām rajona vai apkaimes koncepcijām

Pamatojums

Pamatojums

ĒEED uzdevumi ir jāsaskaņo ar klimatneitralitāti, kas jāsasniedz 2050. gadā.

39. grozījums

39.

grozījums

3. panta 4. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Komisija nacionālos ēku renovācijas plānu projektus novērtē, proti, tā novērtē, vai: | 4.   Komisija nacionālos ēku renovācijas plānu projektus novērtē, proti, tā novērtē, vai: |
| a) | nacionāli noteikto mērķrādītāju vērienīgums ir pietiekams un atbilst nacionālajām saistībām klimata un enerģētikas jomā, kas izvirzītas nacionālajos integrētajos enerģētikas un klimata plānos; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

4.   Komisija nacionālos ēku renovācijas plānu projektus novērtē, proti, tā novērtē, vai:

4.   Komisija nacionālos ēku renovācijas plānu projektus novērtē, proti, tā novērtē, vai:

a)

nacionāli noteikto mērķrādītāju vērienīgums ir pietiekams un atbilst nacionālajām saistībām klimata un enerģētikas jomā, kas izvirzītas nacionālajos integrētajos enerģētikas un klimata plānos;

| a) | nacionāli noteikto mērķrādītāju vērienīgums ir pietiekams un
  nodrošinās ēku fonda dekarbonizāciju līdz 2050. gadam, kā arī
  atbilst nacionālajām saistībām klimata un enerģētikas jomā, kas izvirzītas nacionālajos integrētajos enerģētikas un klimata plānos; |
| --- | --- |

a)

nacionāli noteikto mērķrādītāju vērienīgums ir pietiekams un
  nodrošinās ēku fonda dekarbonizāciju līdz 2050. gadam, kā arī
  atbilst nacionālajām saistībām klimata un enerģētikas jomā, kas izvirzītas nacionālajos integrētajos enerģētikas un klimata plānos;

nodrošinās ēku fonda dekarbonizāciju līdz 2050. gadam, kā arī

| b) | rīcībpolitikas un pasākumi ir pietiekami, lai sasniegtu nacionāli noteiktos mērķrādītājus; |
| --- | --- |

b)

rīcībpolitikas un pasākumi ir pietiekami, lai sasniegtu nacionāli noteiktos mērķrādītājus;

| b) | rīcībpolitikas un pasākumi ir pietiekami, lai sasniegtu nacionāli noteiktos mērķrādītājus
  , un vai tie nenoved pie renovēto ēku oglekļa iesīkstes
  ; |
| --- | --- |

b)

rīcībpolitikas un pasākumi ir pietiekami, lai sasniegtu nacionāli noteiktos mērķrādītājus
  , un vai tie nenoved pie renovēto ēku oglekļa iesīkstes
  ;

, un vai tie nenoved pie renovēto ēku oglekļa iesīkstes

| c) | plāna īstenošanai piešķirtie budžeta un administratīvie resursi ir pietiekami; |
| --- | --- |

c)

plāna īstenošanai piešķirtie budžeta un administratīvie resursi ir pietiekami;

| c) | plāna īstenošanai piešķirtie budžeta un administratīvie resursi ir pietiekami; |
| --- | --- |

c)

plāna īstenošanai piešķirtie budžeta un administratīvie resursi ir pietiekami;

| d) | 3. punktā minētā sabiedriskā apspriešana ir bijusi pietiekami iekļaujoša; un |
| --- | --- |

d)

3. punktā minētā sabiedriskā apspriešana ir bijusi pietiekami iekļaujoša; un

| d) | 3. punktā minētā sabiedriskā apspriešana ir bijusi pietiekami iekļaujoša; un |
| --- | --- |

d)

3. punktā minētā sabiedriskā apspriešana ir bijusi pietiekami iekļaujoša; un

| e) | plāni atbilst 1. punkta prasībām un II pielikumā sniegtajai veidnei. Pēc apspriešanās ar komiteju, kas izveidota saskaņā ar 30. pantu, Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 9. panta 2. punktu un 34. pantu dalībvalstīm var sniegt konkrētām valstīm adresētus ieteikumus. Attiecībā uz pirmo ēku renovācijas plāna projektu Komisija konkrētām valstīm adresētus ieteikumus dalībvalstīm var sniegt ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tam, kad dalībvalsts ir iesniegusi minēto plānu. |
| --- | --- |

e)

plāni atbilst 1. punkta prasībām un II pielikumā sniegtajai veidnei. Pēc apspriešanās ar komiteju, kas izveidota saskaņā ar 30. pantu, Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 9. panta 2. punktu un 34. pantu dalībvalstīm var sniegt konkrētām valstīm adresētus ieteikumus. Attiecībā uz pirmo ēku renovācijas plāna projektu Komisija konkrētām valstīm adresētus ieteikumus dalībvalstīm var sniegt ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tam, kad dalībvalsts ir iesniegusi minēto plānu.

| e) | plāni atbilst 1. punkta prasībām un II pielikumā sniegtajai veidnei. Pēc apspriešanās ar komiteju, kas izveidota saskaņā ar 30. pantu, Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 9. panta 2. punktu un 34. pantu dalībvalstīm var sniegt konkrētām valstīm adresētus ieteikumus. Attiecībā uz pirmo ēku renovācijas plāna projektu Komisija konkrētām valstīm adresētus ieteikumus dalībvalstīm var sniegt ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tam, kad dalībvalsts ir iesniegusi minēto plānu. |
| --- | --- |

e)

plāni atbilst 1. punkta prasībām un II pielikumā sniegtajai veidnei. Pēc apspriešanās ar komiteju, kas izveidota saskaņā ar 30. pantu, Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 9. panta 2. punktu un 34. pantu dalībvalstīm var sniegt konkrētām valstīm adresētus ieteikumus. Attiecībā uz pirmo ēku renovācijas plāna projektu Komisija konkrētām valstīm adresētus ieteikumus dalībvalstīm var sniegt ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tam, kad dalībvalsts ir iesniegusi minēto plānu.

Pamatojums

Pamatojums

Pašsaprotams.

40.
  grozījums

40.

grozījums

5. panta 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Energosnieguma minimālo prasību noteikšana | Energosnieguma minimālo prasību noteikšana |
| 1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka ēkām vai ēkas vienībām tiek noteiktas minimālās energosnieguma prasības
  , lai sasniegtu vismaz izmaksoptimālu līmeni
  . Energosniegumu aprēķina saskaņā ar 4. pantā minēto metodoloģiju.
  Izmaksoptimālu līmeni
  aprēķina saskaņā ar 6. pantā minēto salīdzinošās metodoloģijas sistēmu. | 1.   Dalībvalstis
  sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka ēkām vai ēkas vienībām tiek noteiktas minimālās energosnieguma prasības
  atbilstoši virzībai uz to, lai līdz 2050. gadam nacionālais ēku fonds kļūtu klimatneitrāls
  . Energosniegumu aprēķina saskaņā ar 4. pantā minēto metodoloģiju.
  Bezemisiju standartu
  aprēķina saskaņā ar 6. pantā minēto salīdzinošās metodoloģijas sistēmu. |
| Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek noteiktas minimālās energosnieguma prasības attiecībā uz būves elementiem, kas ir norobežojošo konstrukciju daļa un kas būtiski ietekmē norobežojošo konstrukciju energosniegumu, kad tos nomaina vai pāraprīko, un tādējādi sasniegtu
  vismaz izmaksoptimālu līmeni
  . | Kad dalībvalstis nosaka šīs prasības, tās var nošķirt jaunas ēkas un jau esošas ēkas, kā arī dažādu ēku kategorijas. |
| Minētajās prasībās ņem vērā
  vispārējos telpu mikroklimata nosacījumus, lai novērstu tādu varbūtēju negatīvu ietekmi kā, piemēram, nepietiekama ventilācija, kā
  arī vietējos nosacījumus, projektēto funkciju un ēkas vecumu.


  Dalībvalstis savas minimālās energosnieguma prasības pārskata regulāros laikposmos, kas nav ilgāki par pieciem gadiem, un vajadzības gadījumā tās atjaunina, lai ņemtu vērā tehnikas attīstību ēku sektorā, 6. pantā noteiktā izmaksoptimālā līmeņa aprēķina rezultātus un atjauninātos nacionālos enerģētikas un klimata mērķrādītājus un rīcībpolitikas.


  Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek noteiktas minimālās energosnieguma prasības attiecībā uz būves elementiem, kas ir norobežojošo konstrukciju daļa un kas būtiski ietekmē norobežojošo konstrukciju energosniegumu, kad tos nomaina vai pāraprīko, un tādējādi sasniegtu
  neto bezemisiju standartu
  . | Kad dalībvalstis nosaka šīs prasības, tās var nošķirt jaunas ēkas un jau esošas ēkas, kā arī dažādu ēku kategorijas. Minētajās prasībās ņem vērā
  gan vajadzību pēc pienācīgiem iekštelpu vides kvalitātes apstākļiem, gan
  arī vietējos nosacījumus, projektēto funkciju un ēkas vecumu.
  Šie vietējie apstākļi būtu jāaplūko reģionālā, nevis valsts līmenī, jo nereti tie atšķiras katrā no pašvaldībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Energosnieguma minimālo prasību noteikšana

Energosnieguma minimālo prasību noteikšana

Energosnieguma minimālo prasību noteikšana

Energosnieguma minimālo prasību noteikšana

1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka ēkām vai ēkas vienībām tiek noteiktas minimālās energosnieguma prasības
  , lai sasniegtu vismaz izmaksoptimālu līmeni
  . Energosniegumu aprēķina saskaņā ar 4. pantā minēto metodoloģiju.
  Izmaksoptimālu līmeni
  aprēķina saskaņā ar 6. pantā minēto salīdzinošās metodoloģijas sistēmu.

1.   Dalībvalstis
  sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka ēkām vai ēkas vienībām tiek noteiktas minimālās energosnieguma prasības
  atbilstoši virzībai uz to, lai līdz 2050. gadam nacionālais ēku fonds kļūtu klimatneitrāls
  . Energosniegumu aprēķina saskaņā ar 4. pantā minēto metodoloģiju.
  Bezemisiju standartu
  aprēķina saskaņā ar 6. pantā minēto salīdzinošās metodoloģijas sistēmu.

Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek noteiktas minimālās energosnieguma prasības attiecībā uz būves elementiem, kas ir norobežojošo konstrukciju daļa un kas būtiski ietekmē norobežojošo konstrukciju energosniegumu, kad tos nomaina vai pāraprīko, un tādējādi sasniegtu
  vismaz izmaksoptimālu līmeni
  .

vismaz izmaksoptimālu līmeni

Kad dalībvalstis nosaka šīs prasības, tās var nošķirt jaunas ēkas un jau esošas ēkas, kā arī dažādu ēku kategorijas.

Minētajās prasībās ņem vērā
  vispārējos telpu mikroklimata nosacījumus, lai novērstu tādu varbūtēju negatīvu ietekmi kā, piemēram, nepietiekama ventilācija, kā
  arī vietējos nosacījumus, projektēto funkciju un ēkas vecumu.

vispārējos telpu mikroklimata nosacījumus, lai novērstu tādu varbūtēju negatīvu ietekmi kā, piemēram, nepietiekama ventilācija, kā

Dalībvalstis savas minimālās energosnieguma prasības pārskata regulāros laikposmos, kas nav ilgāki par pieciem gadiem, un vajadzības gadījumā tās atjaunina, lai ņemtu vērā tehnikas attīstību ēku sektorā, 6. pantā noteiktā izmaksoptimālā līmeņa aprēķina rezultātus un atjauninātos nacionālos enerģētikas un klimata mērķrādītājus un rīcībpolitikas.

Dalībvalstis savas minimālās energosnieguma prasības pārskata regulāros laikposmos, kas nav ilgāki par pieciem gadiem, un vajadzības gadījumā tās atjaunina, lai ņemtu vērā tehnikas attīstību ēku sektorā, 6. pantā noteiktā izmaksoptimālā līmeņa aprēķina rezultātus un atjauninātos nacionālos enerģētikas un klimata mērķrādītājus un rīcībpolitikas.

Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek noteiktas minimālās energosnieguma prasības attiecībā uz būves elementiem, kas ir norobežojošo konstrukciju daļa un kas būtiski ietekmē norobežojošo konstrukciju energosniegumu, kad tos nomaina vai pāraprīko, un tādējādi sasniegtu
  neto bezemisiju standartu
  .

neto bezemisiju standartu

Kad dalībvalstis nosaka šīs prasības, tās var nošķirt jaunas ēkas un jau esošas ēkas, kā arī dažādu ēku kategorijas. Minētajās prasībās ņem vērā
  gan vajadzību pēc pienācīgiem iekštelpu vides kvalitātes apstākļiem, gan
  arī vietējos nosacījumus, projektēto funkciju un ēkas vecumu.
  Šie vietējie apstākļi būtu jāaplūko reģionālā, nevis valsts līmenī, jo nereti tie atšķiras katrā no pašvaldībām.

gan vajadzību pēc pienācīgiem iekštelpu vides kvalitātes apstākļiem, gan

Šie vietējie apstākļi būtu jāaplūko reģionālā, nevis valsts līmenī, jo nereti tie atšķiras katrā no pašvaldībām.

Pamatojums

Pamatojums

ĒEED uzdevumi ir jāsaskaņo ar klimatneitralitāti, kas jāsasniedz 2050. gadā.

41.
  grozījums

41.

grozījums

6. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Izmaksu ziņā optimāla minimālo energosnieguma prasību līmeņa aprēķināšana Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 29. pantu attiecībā uz salīdzinošās metodoloģijas sistēmu izmaksoptimāla līmeņa aprēķināšanai attiecībā uz ēkām un būves elementiem piemērojamām minimālajām energosnieguma prasībām. Līdz 2026. gada 30. jūnijam Komisija
  pārskata
  salīdzinošās metodoloģijas sistēmu izmaksoptimāla minimālo energosnieguma prasību līmeņa aprēķināšanai esošajām ēkās, kurās veic nozīmīgu renovāciju, un atsevišķiem būves elementiem. (..) | Izmaksu ziņā optimāla minimālo energosnieguma prasību līmeņa aprēķināšana Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 29. pantu attiecībā uz salīdzinošās metodoloģijas sistēmu izmaksoptimāla līmeņa aprēķināšanai attiecībā uz ēkām un būves elementiem piemērojamām minimālajām energosnieguma prasībām. Līdz 2026. gada 30. jūnijam Komisija salīdzinošās metodoloģijas sistēmu izmaksoptimāla minimālo energosnieguma prasību līmeņa aprēķināšanai esošajās ēkās, kurās veic nozīmīgu renovāciju, un atsevišķiem būves elementiem
  aizstāj ar metodiku minimālā energosnieguma standarta aprēķināšanai, lai nodrošinātu bezemisiju un gandrīz bezemisiju ēkas
  . (..) |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Izmaksu ziņā optimāla minimālo energosnieguma prasību līmeņa aprēķināšana Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 29. pantu attiecībā uz salīdzinošās metodoloģijas sistēmu izmaksoptimāla līmeņa aprēķināšanai attiecībā uz ēkām un būves elementiem piemērojamām minimālajām energosnieguma prasībām. Līdz 2026. gada 30. jūnijam Komisija
  pārskata
  salīdzinošās metodoloģijas sistēmu izmaksoptimāla minimālo energosnieguma prasību līmeņa aprēķināšanai esošajām ēkās, kurās veic nozīmīgu renovāciju, un atsevišķiem būves elementiem. (..)

pārskata

Izmaksu ziņā optimāla minimālo energosnieguma prasību līmeņa aprēķināšana Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 29. pantu attiecībā uz salīdzinošās metodoloģijas sistēmu izmaksoptimāla līmeņa aprēķināšanai attiecībā uz ēkām un būves elementiem piemērojamām minimālajām energosnieguma prasībām. Līdz 2026. gada 30. jūnijam Komisija salīdzinošās metodoloģijas sistēmu izmaksoptimāla minimālo energosnieguma prasību līmeņa aprēķināšanai esošajās ēkās, kurās veic nozīmīgu renovāciju, un atsevišķiem būves elementiem
  aizstāj ar metodiku minimālā energosnieguma standarta aprēķināšanai, lai nodrošinātu bezemisiju un gandrīz bezemisiju ēkas
  . (..)

aizstāj ar metodiku minimālā energosnieguma standarta aprēķināšanai, lai nodrošinātu bezemisiju un gandrīz bezemisiju ēkas

Pamatojums

Pamatojums

Izmaksoptimāla metodika ir svarīgs instruments dalībvalstu centienu novērtēšanai.

42.
  grozījums

42.

grozījums

7. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka jaunas ēkas ir bezemisiju ēkas saskaņā ar III pielikumu no šādiem datumiem: | 1.   Dalībvalstis
  sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  nodrošina, ka jaunas ēkas ir bezemisiju ēkas saskaņā ar III pielikumu no šādiem datumiem: |
| a) | jaunas ēkas, ko izmanto vai kas pieder publiskajām iestādēm, – no 2027. gada 1. janvāra;
  un |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka jaunas ēkas ir bezemisiju ēkas saskaņā ar III pielikumu no šādiem datumiem:

1.   Dalībvalstis
  sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  nodrošina, ka jaunas ēkas ir bezemisiju ēkas saskaņā ar III pielikumu no šādiem datumiem:

a)

jaunas ēkas, ko izmanto vai kas pieder publiskajām iestādēm, – no 2027. gada 1. janvāra;
  un

un

| a) | jaunas ēkas, ko izmanto vai kas pieder publiskajām iestādēm, – no 2027. gada 1. janvāra; |
| --- | --- |

a)

jaunas ēkas, ko izmanto vai kas pieder publiskajām iestādēm, – no 2027. gada 1. janvāra;

| b) | visas jaunās ēkas – no 2030. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

b)

visas jaunās ēkas – no 2030. gada 1. janvāra.

| b) | visas jaunās ēkas – no 2030. gada 1. janvāra; |
| --- | --- |

b)

visas jaunās ēkas – no 2030. gada 1. janvāra;

| c) | esošās ēkas, ja to renovācijai izmanto ES finansējumu – no 2030. gada 1. janvāra
  . |
| --- | --- |

c)

c)

esošās ēkas, ja to renovācijai izmanto ES finansējumu – no 2030. gada 1. janvāra
  .

esošās ēkas, ja to renovācijai izmanto ES finansējumu – no 2030. gada 1. janvāra

Līdz pirmajā daļā minēto prasību piemērošanai dalībvalstis nodrošina, ka visas jaunās ēkas ir vismaz nulles enerģijas ēkas un atbilst minimālajām energosnieguma prasībām, kas noteiktas saskaņā ar 5. pantu.

Līdz pirmajā daļā minēto prasību piemērošanai dalībvalstis nodrošina, ka visas jaunās ēkas ir vismaz nulles enerģijas ēkas un atbilst minimālajām energosnieguma prasībām, kas noteiktas saskaņā ar 5. pantu.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka dzīves cikla globālās sasilšanas potenciāls (GSP) tiek aprēķināts saskaņā ar III pielikumu un ka tas tiek norādīts ēkas energosnieguma sertifikātā:

2.   Dalībvalstis
  sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  nodrošina, ka dzīves cikla globālās sasilšanas potenciāls (GSP) tiek aprēķināts saskaņā ar III pielikumu un ka tas tiek norādīts ēkas energosnieguma sertifikātā:

| a) | visām jaunajām ēkām, kuru lietderīgā grīdas platība ir lielāka par 2 000 kvadrātmetriem, – no 2027. gada 1. janvāra; un |
| --- | --- |

a)

visām jaunajām ēkām, kuru lietderīgā grīdas platība ir lielāka par 2 000 kvadrātmetriem, – no 2027. gada 1. janvāra; un

| a) | visām jaunajām ēkām, kuru lietderīgā grīdas platība ir lielāka par 2 000 kvadrātmetriem, – no 2027. gada 1. janvāra; un |
| --- | --- |

a)

visām jaunajām ēkām, kuru lietderīgā grīdas platība ir lielāka par 2 000 kvadrātmetriem, – no 2027. gada 1. janvāra; un

| b) | visām jaunajām ēkām – no 2030. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

b)

visām jaunajām ēkām – no 2030. gada 1. janvāra.

| b) | visām jaunajām ēkām – no 2030. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

b)

visām jaunajām ēkām – no 2030. gada 1. janvāra.

3.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 29. pantu, ar kuriem šo direktīvu papildina nolūkā III pielikumu pielāgot tehnoloģiju attīstībai un inovācijai,
  III pielikumā noteikt pielāgotas maksimālās energosnieguma robežvērtības renovētām ēkām un pielāgot maksimālās energosnieguma robežvērtības
  bezemisiju ēkām.

3.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 29. pantu, ar kuriem šo direktīvu papildina nolūkā III pielikumu pielāgot tehnoloģiju attīstībai un inovācijai,
  lai noteiktu bezemisiju un gandrīz bezemisiju standartus dalībvalstīm un izstrādātu prasības attiecībā uz mazoglekļa un atjaunīgiem piegādātās enerģijas avotiem un uz dzīves cikla globālās sasilšanas potenciālu (GWP) bezemisiju ēkām.

4.   Attiecībā uz jaunām ēkām dalībvalstis pievēršas tādiem jautājumiem kā veselīgs telpu mikroklimats, pielāgošanās klimata pārmaiņām, ugunsdrošība, riski, kas saistīti ar spēcīgu seismisko aktivitāti, un piekļūstamība personām ar invaliditāti. Dalībvalstis pievēršas arī jautājumam par oglekļa piesaistījumiem, kas saistīti ar oglekļa uzglabāšanu ēkās vai uz tām.

4.   Attiecībā uz jaunām ēkām dalībvalstis
  sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  pievēršas tādiem jautājumiem kā veselīgs telpu mikroklimats, pielāgošanās klimata pārmaiņām, ugunsdrošība, riski, kas saistīti ar spēcīgu seismisko aktivitāti, un piekļūstamība personām ar invaliditāti. Dalībvalstis pievēršas arī jautājumam par oglekļa piesaistījumiem, kas saistīti ar oglekļa uzglabāšanu ēkās vai uz tām.

7.a pants

Jaunais Eiropas “Bauhaus”

1.
     
  Dalībvalstis sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām nodrošina, ka ēku renovācijas projektu izstrādātāji brīdī, kad pieprasa konsultācijas, piesakās uz finansējumu vai izmanto atļaujas, saņem informāciju par iniciatīvas “Jaunais Eiropas “Bauhaus”” mērķiem un līdzdalības iespējām.

2.
     
  Dalībvalstis pilnvaro vietējās un reģionālās pašvaldības izstrādāt īpašus atbalsta instrumentus atsauces ēkām saskaņā ar šīs direktīvas VII pielikumu, kuras sniegtu faktisku kultūras pienesumu un būtu ilgtspējīgas un iekļaujošas atbilstīgi iniciatīvai “Jaunais Eiropas “Bauhaus””. Instrumenti var ietvert finanšu shēmas renovācijām, kas pierāda, kā atsevišķas ēkas vai veselas apkaimes var pārveidot par bezemisiju ēkām un rajoniem cenas ziņā pieejamā, ilgtspējīgā un sociāli iekļaujošā veidā, vienlaikus maksimāli palielinot plašākus ieguvumus ar līdzdalīgu un augšupēju pieeju.

3.
     
  Dalībvalstis pieņem nacionālo nozares politiku tādu vietēji pielāgojamu, saliekamu ēkas elementu plaša mēroga ražošanai ēku renovācijām, kuri nodrošina dažādas funkcijas, tostarp estētisko, izolācijas un enerģijas ražošanas funkciju, kā arī zaļo infrastruktūru, un veicina biodaudzveidību, ūdens apsaimniekošanu, piekļūstamību un mobilitāti.

Pamatojums

Pamatojums

ĒEED uzdevumi ir jāsaskaņo ar klimatneitralitāti, kas jāsasniedz 2050. gadā.

43.
  grozījums

43.

grozījums

8. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Esošās ēkas | Esošās ēkas |
| 1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka gadījumos, kad ēkās veic nozīmīgu renovāciju, ēkas vai tās renovētās daļas energosniegums tiktu uzlabota tā, lai varētu
  izpildīt minimālās energosnieguma prasības, kas noteiktas
  saskaņā ar 5. pantu, ciktāl tehniski, funkcionāli un ekonomiski tas ir iespējams.
  Minētās prasības piemēro renovētajai ēkai vai ēkas vienībai kopumā. Papildus vai kā alternatīvu prasības var piemērot renovētajiem būves elementiem. | 1.   Dalībvalstis
  sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka gadījumos, kad ēkās veic nozīmīgu renovāciju, ēkas vai tās renovētās daļas energosniegums tiktu uzlabots tā, lai varētu
  sasniegt bezemisiju standartus, kas noteikti
  saskaņā ar 5. pantu, ciktāl tehniski, funkcionāli un ekonomiski tas ir iespējams. Minētās prasības piemēro renovētajai ēkai vai ēkas vienībai kopumā. Papildus vai kā alternatīvu prasības var piemērot renovētajiem būves elementiem
  vai integrētiem rajoniem un apkaimēm
  . |
| 2.   Turklāt dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tad, ja pāraprīko vai nomaina būves elementu, kas ir norobežojošo konstrukciju daļa un kas būtiski ietekmē norobežojošo konstrukciju energosniegumu, būves elementa energosniegums atbilst minimālajām energosnieguma prasībām, ciktāl tas
  ir
  tehniski, funkcionāli
  un ekonomiski iespējams
  . | 2.   Turklāt dalībvalstis
  sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tad, ja pāraprīko vai nomaina būves elementu, kas ir norobežojošo konstrukciju daļa un kas būtiski ietekmē norobežojošo konstrukciju energosniegumu, būves elementa energosniegums atbilst minimālajām energosnieguma prasībām, ciktāl tas tehniski
  un
  funkcionāli
  nodrošina, ka ēku emisijas ir nulle vai gandrīz nulle
  . |
| 3.   Attiecībā uz ēkām, kurās veic nozīmīgu renovāciju, dalībvalstis
  veicina
  augstas efektivitātes alternatīvu sistēmu
  izmantošanu
  , ciktāl tas ir tehniski, funkcionāli un ekonomiski iespējams. Dalībvalstis
  attiecībā uz ēkām, kurās veic
  nozīmīgu renovāciju, pievēršas tādiem jautājumiem kā
  veselīgs telpu mikroklimats, pielāgošanās
  klimata
  pārmaiņām, ugunsdrošība, riski
  saistībā ar spēcīgu seismisko aktivitāti, bīstamu vielu, arī azbesta, aizvākšana un
  piekļūstamība
  personām ar invaliditāti. | 3.   Attiecībā uz ēkām, kurās veic nozīmīgu renovāciju, dalībvalstis
  sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām nodrošina, ka tiek veicināta
  augstas efektivitātes alternatīvu sistēmu
  ieviešana
  , ciktāl tas ir tehniski, funkcionāli un ekonomiski iespējams
  , un sekmē vietēji pieejamu resursu izmantošanu
  . Dalībvalstis
  nodrošina
  nozīmīgu
  ēku
  renovāciju, pievēršas tādiem jautājumiem kā
  veselīgi iekštelpu vides kvalitātes apstākļi, augsta spēja mazināt
  klimata
  pārmaiņas un tām pielāgoties, cita starpā izmantojot zaļo infrastruktūru, oglekļa piesaisti un oglekļa uzglabāšanu, ugunsdrošības standartu ievērošana
  ,
  risku mazināšana
  saistībā ar spēcīgu seismisko aktivitāti, bīstamu vielu, arī azbesta, aizvākšana un
  piekļūstamības uzlabošana
  personām ar invaliditāti
  , vienlaikus gādājot, ka tiek nodrošināti pienācīgi fiskālie stimuli un īpaši finansēšanas instrumenti
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Esošās ēkas

Esošās ēkas

1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka gadījumos, kad ēkās veic nozīmīgu renovāciju, ēkas vai tās renovētās daļas energosniegums tiktu uzlabota tā, lai varētu
  izpildīt minimālās energosnieguma prasības, kas noteiktas
  saskaņā ar 5. pantu, ciktāl tehniski, funkcionāli un ekonomiski tas ir iespējams.

Minētās prasības piemēro renovētajai ēkai vai ēkas vienībai kopumā. Papildus vai kā alternatīvu prasības var piemērot renovētajiem būves elementiem.

1.   Dalībvalstis
  sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka gadījumos, kad ēkās veic nozīmīgu renovāciju, ēkas vai tās renovētās daļas energosniegums tiktu uzlabots tā, lai varētu
  sasniegt bezemisiju standartus, kas noteikti
  saskaņā ar 5. pantu, ciktāl tehniski, funkcionāli un ekonomiski tas ir iespējams. Minētās prasības piemēro renovētajai ēkai vai ēkas vienībai kopumā. Papildus vai kā alternatīvu prasības var piemērot renovētajiem būves elementiem
  vai integrētiem rajoniem un apkaimēm
  .

2.   Turklāt dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tad, ja pāraprīko vai nomaina būves elementu, kas ir norobežojošo konstrukciju daļa un kas būtiski ietekmē norobežojošo konstrukciju energosniegumu, būves elementa energosniegums atbilst minimālajām energosnieguma prasībām, ciktāl tas
  ir
  tehniski, funkcionāli
  un ekonomiski iespējams
  .

2.   Turklāt dalībvalstis
  sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tad, ja pāraprīko vai nomaina būves elementu, kas ir norobežojošo konstrukciju daļa un kas būtiski ietekmē norobežojošo konstrukciju energosniegumu, būves elementa energosniegums atbilst minimālajām energosnieguma prasībām, ciktāl tas tehniski
  un
  funkcionāli
  nodrošina, ka ēku emisijas ir nulle vai gandrīz nulle
  .

3.   Attiecībā uz ēkām, kurās veic nozīmīgu renovāciju, dalībvalstis
  veicina
  augstas efektivitātes alternatīvu sistēmu
  izmantošanu
  , ciktāl tas ir tehniski, funkcionāli un ekonomiski iespējams. Dalībvalstis
  attiecībā uz ēkām, kurās veic
  nozīmīgu renovāciju, pievēršas tādiem jautājumiem kā
  veselīgs telpu mikroklimats, pielāgošanās
  klimata
  pārmaiņām, ugunsdrošība, riski
  saistībā ar spēcīgu seismisko aktivitāti, bīstamu vielu, arī azbesta, aizvākšana un
  piekļūstamība
  personām ar invaliditāti.

3.   Attiecībā uz ēkām, kurās veic nozīmīgu renovāciju, dalībvalstis
  sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām nodrošina, ka tiek veicināta
  augstas efektivitātes alternatīvu sistēmu
  ieviešana
  , ciktāl tas ir tehniski, funkcionāli un ekonomiski iespējams
  , un sekmē vietēji pieejamu resursu izmantošanu
  . Dalībvalstis
  nodrošina
  nozīmīgu
  ēku
  renovāciju, pievēršas tādiem jautājumiem kā
  veselīgi iekštelpu vides kvalitātes apstākļi, augsta spēja mazināt
  klimata
  pārmaiņas un tām pielāgoties, cita starpā izmantojot zaļo infrastruktūru, oglekļa piesaisti un oglekļa uzglabāšanu, ugunsdrošības standartu ievērošana
  ,
  risku mazināšana
  saistībā ar spēcīgu seismisko aktivitāti, bīstamu vielu, arī azbesta, aizvākšana un
  piekļūstamības uzlabošana
  personām ar invaliditāti
  , vienlaikus gādājot, ka tiek nodrošināti pienācīgi fiskālie stimuli un īpaši finansēšanas instrumenti
  .

Pamatojums

Pamatojums

ĒEED uzdevumi ir jāsaskaņo ar klimatneitralitāti, kas jāsasniedz 2050. gadā.

44.
  grozījums

44.

grozījums

9. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Minimālie energosnieguma standarti | Minimālie energosnieguma standarti |
| 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka | 1.   Dalībvalstis sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām nodrošina, ka |
| a) | publisko struktūru īpašumā esošās ēkas un ēku vienības ne vēlāk kā |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Minimālie energosnieguma standarti

Minimālie energosnieguma standarti

Minimālie energosnieguma standarti

Minimālie energosnieguma standarti

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka

1.   Dalībvalstis sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām nodrošina, ka

a)

publisko struktūru īpašumā esošās ēkas un ēku vienības ne vēlāk kā

| a) | publisko struktūru īpašumā esošās ēkas un ēku vienības ne vēlāk kā |
| --- | --- |

a)

publisko struktūru īpašumā esošās ēkas un ēku vienības ne vēlāk kā

| | i) | pēc 2027. gada 1. janvāra sasniedz vismaz F energosnieguma klasi; un |
| --- | --- | --- |

i)

pēc 2027. gada 1. janvāra sasniedz vismaz F energosnieguma klasi; un

| | i) | pēc 2027. gada 1. janvāra sasniedz vismaz F energosnieguma klasi; un |
| --- | --- | --- |

i)

pēc 2027. gada 1. janvāra sasniedz vismaz F energosnieguma klasi; un

| | ii) | pēc 2030. gada 1. janvāra sasniedz vismaz E energosnieguma klasi; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

pēc 2030. gada 1. janvāra sasniedz vismaz E energosnieguma klasi;

pēc 2030. gada 1. janvāra sasniedz vismaz E energosnieguma klasi;

| b) | nedzīvojamas ēkas un ēku vienības, kas nav publisko struktūru īpašumā esošās ēkas un ēku vienības, ne vēlāk kā |
| --- | --- |

b)

nedzīvojamas ēkas un ēku vienības, kas nav publisko struktūru īpašumā esošās ēkas un ēku vienības, ne vēlāk kā

| b) | nedzīvojamas ēkas un ēku vienības, kas nav publisko struktūru īpašumā esošās ēkas un ēku vienības, ne vēlāk kā |
| --- | --- |

b)

nedzīvojamas ēkas un ēku vienības, kas nav publisko struktūru īpašumā esošās ēkas un ēku vienības, ne vēlāk kā

| | i) | pēc 2027. gada 1. janvāra sasniedz vismaz F energosnieguma klasi; un |
| --- | --- | --- |

i)

pēc 2027. gada 1. janvāra sasniedz vismaz F energosnieguma klasi; un

| | i) | pēc 2027. gada 1. janvāra sasniedz vismaz F energosnieguma klasi; un |
| --- | --- | --- |

i)

pēc 2027. gada 1. janvāra sasniedz vismaz F energosnieguma klasi; un

| | ii) | pēc 2030. gada 1. janvāra sasniedz vismaz E energosnieguma klasi; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

pēc 2030. gada 1. janvāra sasniedz vismaz E energosnieguma klasi;

pēc 2030. gada 1. janvāra sasniedz vismaz E energosnieguma klasi;

| c) | dzīvojamās ēkas un ēku vienības ne vēlāk kā |
| --- | --- |

c)

dzīvojamās ēkas un ēku vienības ne vēlāk kā

| c) | dzīvojamās ēkas un ēku vienības ne vēlāk kā |
| --- | --- |

c)

dzīvojamās ēkas un ēku vienības ne vēlāk kā

| | i) | pēc 2030. gada 1. janvāra sasniedz vismaz F energosnieguma klasi
  ; un |
| --- | --- | --- |

i)

pēc 2030. gada 1. janvāra sasniedz vismaz F energosnieguma klasi
  ; un

; un

| | i) | pēc 2030. gada 1. janvāra sasniedz vismaz F energosnieguma klasi; |
| --- | --- | --- |

i)

pēc 2030. gada 1. janvāra sasniedz vismaz F energosnieguma klasi;

| | ii) | pēc 2030. gada 1. janvāra sasniedz vismaz E energosnieguma klasi
  . |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

pēc 2030. gada 1. janvāra sasniedz vismaz E energosnieguma klasi
  .

pēc 2030. gada 1. janvāra sasniedz vismaz E energosnieguma klasi

Dalībvalstis var lūgt pagarināt šajā punktā noteikto termiņu, ja tas ir pamatoti un ja to pieprasa Eiropas Komisijai saskaņā ar nacionālo ēku renovācijas plānu, kā minēts 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā, attiecībā uz kādu konkrētu daļu no to ēku fonda.

Dalībvalstis var lūgt pagarināt šajā punktā noteikto termiņu, ja tas ir pamatoti un ja to pieprasa Eiropas Komisijai saskaņā ar nacionālo ēku renovācijas plānu, kā minēts 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā, attiecībā uz kādu konkrētu daļu no to ēku fonda.

3. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajā ceļvedī dalībvalstis
  saskaņā ar virzību uz nacionālā ēku fonda pārveidošanu par bezemisiju ēkām
  nosaka
  konkrētus termiņus 2040. un 2050. gadam, kādos šajā punktā minētajām ēkām līdz jāsasniedz augstākas energosnieguma klases.

saskaņā ar virzību uz nacionālā ēku fonda pārveidošanu par bezemisiju ēkām

konkrētus termiņus 2040. un 2050. gadam, kādos šajā punktā minētajām ēkām līdz jāsasniedz augstākas energosnieguma klases.

3. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajā ceļvedī dalībvalstis nosaka
  īpašu plānu visu ēku renovācijai atbilstīgi bezemisiju vai gandrīz bezemisiju standartam un nodrošina, ka līdz 2050. gadam kopējais ēku fonds tiek dekarbonizēts.

īpašu plānu visu ēku renovācijai atbilstīgi bezemisiju vai gandrīz bezemisiju standartam un nodrošina, ka līdz 2050. gadam kopējais ēku fonds tiek dekarbonizēts.

Dalībvalstis var arī piemērot vietējā līmenī integrētas rajonam vai apkaimei pielāgotas pieejas, nodrošinot, ka visas ēkas vidēji atbilst bezoglekļa standartiem. Attiecībā uz ēkām ar vēsturisku vērtību datumu nosaka dalībvalsts, pamatojoties uz tehnisko un īstenošanas iespēju novērtējumu. To emisijas būtu jākompensē, veicinot tādas ēkas, kam klimata ziņā ir pozitīvi rādītāji, un paplašinot no elektrotīkla piegādātās atjaunīgās enerģijas ražošanu
  .

Dalībvalstis var arī piemērot vietējā līmenī integrētas rajonam vai apkaimei pielāgotas pieejas, nodrošinot, ka visas ēkas vidēji atbilst bezoglekļa standartiem. Attiecībā uz ēkām ar vēsturisku vērtību datumu nosaka dalībvalsts, pamatojoties uz tehnisko un īstenošanas iespēju novērtējumu. To emisijas būtu jākompensē, veicinot tādas ēkas, kam klimata ziņā ir pozitīvi rādītāji, un paplašinot no elektrotīkla piegādātās atjaunīgās enerģijas ražošanu

2.
     
  Papildus minimālajiem energosnieguma standartiem, kas noteikti saskaņā ar 1. punktu, katra dalībvalsts var noteikt minimālos energosnieguma standartus visu pārējo esošo ēku renovācijai.

Ja tos nosaka, minimālos energosnieguma standartus izstrādā, ņemot vērā nacionālo ceļvedi un 2030., 2040. un 2050. gada mērķrādītājus, kas nosprausti dalībvalsts ēku renovācijas plānā, un nacionālā ēku fonda pārveidi par bezemisiju ēkām līdz 2050. gadam.

2.
     Saskaņā ar 15. pantu dalībvalstis
  un vietējās un reģionālās pašvaldības
  atbalsta atbilstību
  bezemisiju
  standartiem, izmantojot visus šos pasākumus:

| a) | saskaņā ar Direktīvas (ES) .../... [pārstrādātā EED] 22. pantu
  un, lai novērstu tirgus šķēršļus,
  nodrošināt atbilstošus finansiālos pasākumus, jo īpaši pasākumus, kuri mērķēti uz mazaizsargātām
  zemu un vidēju ienākumu
  mājsaimniecībām, enerģētiskās nabadzības skartiem cilvēkiem vai sociālajos mājokļos dzīvojošajiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar Direktīvas (ES) .../... [pārstrādātā EED] 22. pantu
  un, lai novērstu tirgus šķēršļus,
  nodrošināt atbilstošus finansiālos pasākumus, jo īpaši pasākumus, kuri mērķēti uz mazaizsargātām
  zemu un vidēju ienākumu
  mājsaimniecībām, enerģētiskās nabadzības skartiem cilvēkiem vai sociālajos mājokļos dzīvojošajiem cilvēkiem;

un, lai novērstu tirgus šķēršļus,

zemu un vidēju ienākumu

| b) | sniegt tehnisko palīdzību, arī izmantojot vienas pieturas aģentūras; |
| --- | --- |

b)

sniegt tehnisko palīdzību, arī izmantojot vienas pieturas aģentūras;

| c) | izstrādāt integrētas finansēšanas shēmas; |
| --- | --- |

c)

izstrādāt integrētas finansēšanas shēmas;

| d) | likvidēt ar ekonomiku nesaistītus šķēršļus, arī pretrunīgas intereses; |
| --- | --- |

d)

likvidēt ar ekonomiku nesaistītus šķēršļus, arī pretrunīgas intereses;

| e) | monitorēt sociālo ietekmi, jo īpaši ietekmi uz vismazaizsargātākajām personām; |
| --- | --- |

e)

monitorēt sociālo ietekmi, jo īpaši ietekmi uz vismazaizsargātākajām personām;

| f) | pārprofilēt neizmantotās ēkas un tās pielāgot mūsdienu vajadzībām; |
| --- | --- |

f)

f)

pārprofilēt neizmantotās ēkas un tās pielāgot mūsdienu vajadzībām;

pārprofilēt neizmantotās ēkas un tās pielāgot mūsdienu vajadzībām;

| g) | izveidot sistēmu, lai nodrošinātu, ka ir pieejams pietiekams darbaspēks ar atbilstošu prasmju līmeni un ka prasības var laikus īstenot
  . |
| --- | --- |

g)

g)

izveidot sistēmu, lai nodrošinātu, ka ir pieejams pietiekams darbaspēks ar atbilstošu prasmju līmeni un ka prasības var laikus īstenot
  .

izveidot sistēmu, lai nodrošinātu, ka ir pieejams pietiekams darbaspēks ar atbilstošu prasmju līmeni un ka prasības var laikus īstenot

3.
     Saskaņā ar 15. pantu dalībvalstis atbalsta atbilstību
  minimālajiem energosnieguma
  standartiem, izmantojot visus šos pasākumus:

3.
     Ja ēku renovē, lai tā atbilstu
  bezemisiju
  standartam, dalībvalstis nodrošina atbilstību būves elementu minimālajām energosnieguma prasībām saskaņā ar 5. pantu un nozīmīgas renovācijas gadījumā – esošu ēku
  bezemisiju
  prasībām saskaņā ar 8. pantu.

| a) | saskaņā ar Direktīvas (ES) .../... [pārstrādātā EED] 22. pantu nodrošināt atbilstošus finansiālos pasākumus, jo īpaši pasākumus, kuri mērķēti uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, enerģētiskās nabadzības skartiem cilvēkiem vai sociālajos mājokļos dzīvojošajiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar Direktīvas (ES) .../... [pārstrādātā EED] 22. pantu nodrošināt atbilstošus finansiālos pasākumus, jo īpaši pasākumus, kuri mērķēti uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, enerģētiskās nabadzības skartiem cilvēkiem vai sociālajos mājokļos dzīvojošajiem cilvēkiem;

| b) | sniegt tehnisko palīdzību, arī izmantojot vienas pieturas aģentūras; |
| --- | --- |

b)

sniegt tehnisko palīdzību, arī izmantojot vienas pieturas aģentūras;

| c) | izstrādāt integrētas finansēšanas shēmas; |
| --- | --- |

c)

izstrādāt integrētas finansēšanas shēmas;

| d) | likvidēt ar ekonomiku nesaistītus šķēršļus, arī pretrunīgas intereses
  ; un |
| --- | --- |

d)

likvidēt ar ekonomiku nesaistītus šķēršļus, arī pretrunīgas intereses
  ; un

; un

| e) | monitorēt sociālo ietekmi, jo īpaši ietekmi uz vismazaizsargātākajām personām. |
| --- | --- |

e)

monitorēt sociālo ietekmi, jo īpaši ietekmi uz vismazaizsargātākajām personām.

4.
     Ja ēku renovē, lai tā atbilstu
  minimālajam energosnieguma
  standartam, dalībvalstis nodrošina atbilstību būves elementu minimālajām energosnieguma prasībām saskaņā ar 5. pantu un nozīmīgas renovācijas gadījumā – esošu ēku
  minimālajām energosnieguma
  prasībām saskaņā ar 8. pantu.

4.
     Dalībvalstis
  sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  var nolemt 1. un 2. punktā minētos
  bezemisiju
  standartus nepiemērot šādām ēku kategorijām:

| a) | ēkas, ko oficiāli aizsargā kā daļu no klasificētas vides vai to īpašās arhitektūras vai vēsturiskās vērtības dēļ, tiktāl, cik atbilstība standartiem nepieņemami izmainītu to raksturu vai izskatu; |
| --- | --- |

a)

ēkas, ko oficiāli aizsargā kā daļu no klasificētas vides vai to īpašās arhitektūras vai vēsturiskās vērtības dēļ, tiktāl, cik atbilstība standartiem nepieņemami izmainītu to raksturu vai izskatu;

| b) | ēkas, kas kalpo par kulta vietām un ko izmanto reliģiskām darbībām; |
| --- | --- |

b)

ēkas, kas kalpo par kulta vietām un ko izmanto reliģiskām darbībām;

| c) | pagaidu celtnes, ko izmanto ne ilgāk kā divus gadus, rūpnieciski objekti, darbnīcas, nedzīvojamas lauksaimniecības ēkas ar zemu enerģijas pieprasījumu un nedzīvojamas lauksaimniecības ēkas, ko izmanto kādā nozarē, kuru aptver nacionāls nozaru nolīgums par energosniegumu; |
| --- | --- |

c)

pagaidu celtnes, ko izmanto ne ilgāk kā divus gadus, rūpnieciski objekti, darbnīcas, nedzīvojamas lauksaimniecības ēkas ar zemu enerģijas pieprasījumu un nedzīvojamas lauksaimniecības ēkas, ko izmanto kādā nozarē, kuru aptver nacionāls nozaru nolīgums par energosniegumu;

| d) | dzīvojamās ēkas, ko izmanto vai paredzēts izmantot vai nu mazāk par četriem mēnešiem gadā, vai arī, alternatīvi, izmantot uz ierobežotu laiku katru gadu un ar paredzamo energopatēriņu, kas ir mazāks nekā 25 % no energopatēriņa, kurš rastos, ja ēka tiktu izmantota visu gadu; |
| --- | --- |

d)

dzīvojamās ēkas, ko izmanto vai paredzēts izmantot vai nu mazāk par četriem mēnešiem gadā, vai arī, alternatīvi, izmantot uz ierobežotu laiku katru gadu un ar paredzamo energopatēriņu, kas ir mazāks nekā 25 % no energopatēriņa, kurš rastos, ja ēka tiktu izmantota visu gadu;

| e) | brīvi stāvošas ēkas ar kopējo lietderīgo grīdas platību, kas ir mazāka nekā 50 m2. |
| --- | --- |

e)

brīvi stāvošas ēkas ar kopējo lietderīgo grīdas platību, kas ir mazāka nekā 50 m2.

Iepriekš minētās ēkas vēl būs jārenovē, lai iespējami samazinātu to oglekļa pēdu un nepieļautu, ka tiek kavēta vispārējā klimatneitralitātes mērķa sasniegšana.

Iepriekš minētās ēkas vēl būs jārenovē, lai iespējami samazinātu to oglekļa pēdu un nepieļautu, ka tiek kavēta vispārējā klimatneitralitātes mērķa sasniegšana.

5.
     Dalībvalstis var nolemt 1. un 2. punktā minētos
  minimālos energosnieguma
  standartus nepiemērot šādām ēku kategorijām:

5
  .   Dalībvalstis
  sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu 1. un 2. punktā minēto minimālo energosnieguma standartu īstenošanu, ietverot piemērotus uzraudzības mehānismus un sankcijas saskaņā ar 31. pantu.

| a) | ēkas, ko oficiāli aizsargā kā daļu no klasificētas vides vai to īpašās arhitektūras vai vēsturiskās vērtības dēļ, tiktāl, cik atbilstība standartiem nepieņemami izmainītu to raksturu vai izskatu; |
| --- | --- |

a)

ēkas, ko oficiāli aizsargā kā daļu no klasificētas vides vai to īpašās arhitektūras vai vēsturiskās vērtības dēļ, tiktāl, cik atbilstība standartiem nepieņemami izmainītu to raksturu vai izskatu;

| b) | ēkas, kas kalpo par kulta vietām un ko izmanto reliģiskām darbībām; |
| --- | --- |

b)

ēkas, kas kalpo par kulta vietām un ko izmanto reliģiskām darbībām;

| c) | pagaidu celtnes, ko izmanto ne ilgāk kā divus gadus, rūpnieciski objekti, darbnīcas, nedzīvojamas lauksaimniecības ēkas ar zemu enerģijas pieprasījumu un nedzīvojamas lauksaimniecības ēkas, ko izmanto kādā nozarē, kuru aptver nacionāls nozaru nolīgums par energosniegumu; |
| --- | --- |

c)

pagaidu celtnes, ko izmanto ne ilgāk kā divus gadus, rūpnieciski objekti, darbnīcas, nedzīvojamas lauksaimniecības ēkas ar zemu enerģijas pieprasījumu un nedzīvojamas lauksaimniecības ēkas, ko izmanto kādā nozarē, kuru aptver nacionāls nozaru nolīgums par energosniegumu;

| d) | dzīvojamās ēkas, ko izmanto vai paredzēts izmantot vai nu mazāk par četriem mēnešiem gadā, vai arī, alternatīvi, izmantot uz ierobežotu laiku katru gadu un ar paredzamo energopatēriņu, kas ir mazāks nekā 25 % no energopatēriņa, kurš rastos, ja ēka tiktu izmantota visu gadu; |
| --- | --- |

d)

dzīvojamās ēkas, ko izmanto vai paredzēts izmantot vai nu mazāk par četriem mēnešiem gadā, vai arī, alternatīvi, izmantot uz ierobežotu laiku katru gadu un ar paredzamo energopatēriņu, kas ir mazāks nekā 25 % no energopatēriņa, kurš rastos, ja ēka tiktu izmantota visu gadu;

| e) | brīvi stāvošas ēkas ar kopējo lietderīgo grīdas platību, kas ir mazāka nekā 50 m2. |
| --- | --- |

e)

brīvi stāvošas ēkas ar kopējo lietderīgo grīdas platību, kas ir mazāka nekā 50 m2.

6.
     Dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu 1. un 2. punktā minēto minimālo energosnieguma standartu īstenošanu, ietverot piemērotus uzraudzības mehānismus un sankcijas saskaņā ar 31. pantu.

Pamatojums

Pamatojums

Lai nepieļautu oglekļa iesīksti, minimālā prasība ir jāpieskaņo klimatneitralitātei.

45.
  grozījums

45.

grozījums

10. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Renovācijas pase | Renovācijas pase |
| 1.   Līdz 2023. gada 31. decembrim Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 29. pantu, ar kuriem šo direktīvu papildina, izveidojot vienotu renovācijas pasu Eiropas satvaru, kura pamatā ir 2. punktā izklāstītie kritēriji. | 1.   Līdz 2023. gada 31. decembrim Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 29. pantu, ar kuriem šo direktīvu papildina, izveidojot vienotu renovācijas pasu Eiropas satvaru, kura pamatā ir 2. punktā izklāstītie kritēriji. |
| 2.   Līdz 2024. gada 31. decembrim dalībvalstis ievieš renovācijas pasu shēmu, kuras pamatā ir saskaņā ar 1. punktu izveidotais vienotais satvars. | 2.   Līdz 2024. gada 31. decembrim dalībvalstis ievieš renovācijas pasu shēmu, kuras pamatā ir saskaņā ar 1. punktu izveidotais vienotais satvars. |
| 3.   Renovācijas pase atbilst šādām prasībām: | 3.   Renovācijas pase atbilst šādām prasībām: |
| a) | to izdod kvalificēts un sertificēts eksperts pēc objekta apmeklējuma; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Renovācijas pase

Renovācijas pase

Renovācijas pase

Renovācijas pase

1.   Līdz 2023. gada 31. decembrim Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 29. pantu, ar kuriem šo direktīvu papildina, izveidojot vienotu renovācijas pasu Eiropas satvaru, kura pamatā ir 2. punktā izklāstītie kritēriji.

1.   Līdz 2023. gada 31. decembrim Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 29. pantu, ar kuriem šo direktīvu papildina, izveidojot vienotu renovācijas pasu Eiropas satvaru, kura pamatā ir 2. punktā izklāstītie kritēriji.

2.   Līdz 2024. gada 31. decembrim dalībvalstis ievieš renovācijas pasu shēmu, kuras pamatā ir saskaņā ar 1. punktu izveidotais vienotais satvars.

2.   Līdz 2024. gada 31. decembrim dalībvalstis ievieš renovācijas pasu shēmu, kuras pamatā ir saskaņā ar 1. punktu izveidotais vienotais satvars.

3.   Renovācijas pase atbilst šādām prasībām:

3.   Renovācijas pase atbilst šādām prasībām:

a)

to izdod kvalificēts un sertificēts eksperts pēc objekta apmeklējuma;

| a) | to izdod kvalificēts un sertificēts eksperts pēc objekta apmeklējuma; |
| --- | --- |

a)

to izdod kvalificēts un sertificēts eksperts pēc objekta apmeklējuma;

| b) | tajā ir iekļauts renovācijas ceļvedis
  , kurā norādīti secīgi renovācijas posmi, kas cits citu papildina, un kura mērķis ir vēlākais līdz 2050. gadam ēku pārveidot par bezemisiju ēku
  ; |
| --- | --- |

b)

tajā ir iekļauts renovācijas ceļvedis
  , kurā norādīti secīgi renovācijas posmi, kas cits citu papildina, un kura mērķis ir vēlākais līdz 2050. gadam ēku pārveidot par bezemisiju ēku
  ;

, kurā norādīti secīgi renovācijas posmi, kas cits citu papildina, un kura mērķis ir vēlākais līdz 2050. gadam ēku pārveidot par bezemisiju ēku

| b) | tajā ir iekļauts
  skaidrs
  renovācijas ceļvedis
  viena piegājiena renovācijas projektiem, kuros apkaimes vai pilsētas līmenī apvienotas vairākas ēkas, lai palīdzētu vietējām pašvaldībām noteikt labāko laiku katras apkaimes renovācijai un to, kuras apkaimes renovējamas vispirms
  ; |
| --- | --- |

b)

tajā ir iekļauts
  skaidrs
  renovācijas ceļvedis
  viena piegājiena renovācijas projektiem, kuros apkaimes vai pilsētas līmenī apvienotas vairākas ēkas, lai palīdzētu vietējām pašvaldībām noteikt labāko laiku katras apkaimes renovācijai un to, kuras apkaimes renovējamas vispirms
  ;

skaidrs

viena piegājiena renovācijas projektiem, kuros apkaimes vai pilsētas līmenī apvienotas vairākas ēkas, lai palīdzētu vietējām pašvaldībām noteikt labāko laiku katras apkaimes renovācijai un to, kuras apkaimes renovējamas vispirms

| c) | tajā norāda paredzamos ieguvumus enerģijas ietaupījumu, enerģijas rēķinu ietaupījumu un ekspluatācijas siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu izteiksmē, kā arī plašākus ieguvumus, kas saistīti ar veselību un komfortu un uzlabotu ēkas spēju pielāgoties klimata pārmaiņām; un |
| --- | --- |

c)

tajā norāda paredzamos ieguvumus enerģijas ietaupījumu, enerģijas rēķinu ietaupījumu un ekspluatācijas siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu izteiksmē, kā arī plašākus ieguvumus, kas saistīti ar veselību un komfortu un uzlabotu ēkas spēju pielāgoties klimata pārmaiņām; un

| c) | tajā norāda paredzamos ieguvumus enerģijas ietaupījumu, enerģijas rēķinu ietaupījumu un ekspluatācijas siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu izteiksmē, kā arī plašākus ieguvumus, kas saistīti ar veselību un komfortu un uzlabotu ēkas spēju pielāgoties klimata pārmaiņām; un |
| --- | --- |

c)

tajā norāda paredzamos ieguvumus enerģijas ietaupījumu, enerģijas rēķinu ietaupījumu un ekspluatācijas siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu izteiksmē, kā arī plašākus ieguvumus, kas saistīti ar veselību un komfortu un uzlabotu ēkas spēju pielāgoties klimata pārmaiņām; un

| d) | tā satur informāciju par iespējamo finansiālo un tehnisko atbalstu. |
| --- | --- |

d)

tā satur informāciju par iespējamo finansiālo un tehnisko atbalstu.

| d) | tā satur informāciju par iespējamo finansiālo un tehnisko atbalstu. |
| --- | --- |

d)

tā satur informāciju par iespējamo finansiālo un tehnisko atbalstu.

Pamatojums

Pamatojums

Pakāpeniska renovācija draud ar renovācijas stratēģiju neefektivitāti un ar oglekļiesīkstes efektu.

46.
  grozījums

46.

grozījums

12. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ilgtspējīgas mobilitātes infrastruktūra | Ilgtspējīgas mobilitātes infrastruktūra |
| 1.   Attiecībā uz jaunām nedzīvojamām ēkām un nedzīvojamām ēkām, kurās veic nozīmīgu renovāciju, ar vairāk nekā piecām stāvvietām, dalībvalstis nodrošina, ka: | 1.   Attiecībā uz jaunām
  dzīvojamām un
  nedzīvojamām ēkām un
  tādām dzīvojamām un
  nedzīvojamām ēkām, kurās veic nozīmīgu renovāciju, ar vairāk nekā piecām stāvvietām, dalībvalstis nodrošina, ka: |
| a) | tiek ierīkots vismaz viens uzlādes punkts; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ilgtspējīgas mobilitātes infrastruktūra

Ilgtspējīgas mobilitātes infrastruktūra

1.   Attiecībā uz jaunām nedzīvojamām ēkām un nedzīvojamām ēkām, kurās veic nozīmīgu renovāciju, ar vairāk nekā piecām stāvvietām, dalībvalstis nodrošina, ka:

1.   Attiecībā uz jaunām
  dzīvojamām un
  nedzīvojamām ēkām un
  tādām dzīvojamām un
  nedzīvojamām ēkām, kurās veic nozīmīgu renovāciju, ar vairāk nekā piecām stāvvietām, dalībvalstis nodrošina, ka:

a)

tiek ierīkots vismaz viens uzlādes punkts;

| a) | tiek ierīkots vismaz viens uzlādes punkts; |
| --- | --- |

a)

tiek ierīkots vismaz viens uzlādes punkts;

| b) | katrā stāvvietas vietā priekšlaicīgi tiek ievilkti kabeļi, lai vēlākā stadijā būtu iespējams ierīkot elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktus; un |
| --- | --- |

b)

katrā stāvvietas vietā priekšlaicīgi tiek ievilkti kabeļi, lai vēlākā stadijā būtu iespējams ierīkot elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktus; un

| b) | katrā stāvvietas vietā priekšlaicīgi tiek ievilkti kabeļi, lai vēlākā stadijā būtu iespējams ierīkot elektrotransportlīdzekļu
  un elektrisko velosipēdu
  uzlādes punktus; un |
| --- | --- |

b)

katrā stāvvietas vietā priekšlaicīgi tiek ievilkti kabeļi, lai vēlākā stadijā būtu iespējams ierīkot elektrotransportlīdzekļu
  un elektrisko velosipēdu
  uzlādes punktus; un

un elektrisko velosipēdu

| c) | uz katru autostāvvietas vietu ir vismaz
  viena
  velosipēdu stāvvietas
  vieta; |
| --- | --- |

c)

uz katru autostāvvietas vietu ir vismaz
  viena
  velosipēdu stāvvietas
  vieta;

viena

vieta;

| c) | uz katru autostāvvietas vietu ir vismaz
  divas
  velosipēdu stāvvietas
  vietas (pieņemot, ka automašīnu izmanto vismaz divi cilvēki); |
| --- | --- |

c)

uz katru autostāvvietas vietu ir vismaz
  divas
  velosipēdu stāvvietas
  vietas (pieņemot, ka automašīnu izmanto vismaz divi cilvēki);

divas

vietas (pieņemot, ka automašīnu izmanto vismaz divi cilvēki);

ja automašīnu stāvvieta atrodas fiziski blakus ēkai un – nozīmīgas renovācijas gadījumā – renovācijas pasākumi ietver automašīnu stāvvietu vai automašīnu stāvvietas elektroinfrastruktūru. Dalībvalstis nodrošina, ka priekšlaicīgi ievilkto kabeļu izmērs ir tāds, lai uzlādes punktus paredzamajā skaitā varētu izmantot vienlaikus. Atkāpjoties no pirmās daļas a) apakšpunkta, attiecībā uz jaunām biroju ēkām un biroju ēkām, kurās veic nozīmīgu renovāciju, ar vairāk nekā piecām stāvvietas vietām, dalībvalstis nodrošina, ka uz katrām divām stāvvietas vietām tiek uzstādīts vismaz viens uzlādes punkts.

ja automašīnu stāvvieta atrodas fiziski blakus ēkai un – nozīmīgas renovācijas gadījumā – renovācijas pasākumi ietver automašīnu
  un velosipēdu
  stāvvietu vai automašīnu
  un velosipēdu
  stāvvietas elektroinfrastruktūru. Dalībvalstis nodrošina, ka priekšlaicīgi ievilkto kabeļu izmērs ir tāds, lai uzlādes punktus paredzamajā skaitā varētu izmantot vienlaikus. Atkāpjoties no pirmās daļas a) apakšpunkta, attiecībā uz jaunām biroju ēkām un biroju ēkām, kurās veic nozīmīgu renovāciju, ar vairāk nekā piecām stāvvietas vietām, dalībvalstis nodrošina, ka uz katrām divām stāvvietas vietām tiek uzstādīts vismaz viens uzlādes punkts.

un velosipēdu

un velosipēdu

2.   Attiecībā uz visām nedzīvojamāmās ēkām, kurās ir vairāk nekā divdesmit stāvvietas vietu, dalībvalstis nodrošina, ka līdz 2027. gada 1. janvārim uz katrām desmit stāvvietas vietām tiek uzstādīts vismaz viens uzlādes punkts un uz katru autostāvvietas vietu ir vismaz viena velosipēdu stāvvietas vieta. Attiecībā uz ēkām, kas pieder publiskajām iestādēm vai ko tās izmanto, dalībvalstis nodrošina, ka līdz 2033. gada 1. janvārim kabeļi ir priekšlaicīgi ievilkti vismaz katrā otrajā stāvvietas vietā.

2.   Attiecībā uz visām nedzīvojamāmās ēkām, kurās ir vairāk nekā divdesmit stāvvietas vietu, dalībvalstis nodrošina, ka līdz 2027. gada 1. janvārim uz katrām desmit stāvvietas vietām tiek uzstādīts vismaz viens uzlādes punkts un uz katru autostāvvietas vietu ir vismaz viena velosipēdu stāvvietas vieta. Attiecībā uz ēkām, kas pieder publiskajām iestādēm vai ko tās izmanto, dalībvalstis nodrošina, ka līdz 2033. gada 1. janvārim kabeļi ir priekšlaicīgi ievilkti vismaz katrā otrajā stāvvietas vietā.

3.   Prasības attiecībā uz vietu skaitu velosipēdu stāvvietā saskaņā ar 1. un 2. punktu dalībvalstis konkrētām nedzīvojamo ēku kategorijām var koriģēt, ja velosipēdi parasti ir mazāk izmantots transportlīdzeklis.

3.   Prasības attiecībā uz vietu skaitu velosipēdu stāvvietā saskaņā ar 1. un 2. punktu dalībvalstis konkrētām nedzīvojamo ēku kategorijām var koriģēt, ja velosipēdi parasti ir mazāk izmantots transportlīdzeklis.

4.   Attiecībā uz jaunām dzīvojamām ēkām un dzīvojamām ēkām, kurās veic nozīmīgu renovāciju, ar vairāk nekā trijām stāvvietām, dalībvalstis nodrošina, ka:

4.   Attiecībā uz jaunām dzīvojamām ēkām un dzīvojamām ēkām, kurās veic nozīmīgu renovāciju, ar vairāk nekā trijām stāvvietām, dalībvalstis nodrošina, ka:

| a) | katrai stāvvietai priekšlaicīgi tiek ievilkti kabeļi, t. i., elektrības kabeļiem paredzēti kanāli, lai vēlākā stadijā būtu iespējams ierīkot elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktus; un |
| --- | --- |

a)

katrai stāvvietai priekšlaicīgi tiek ievilkti kabeļi, t. i., elektrības kabeļiem paredzēti kanāli, lai vēlākā stadijā būtu iespējams ierīkot elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktus; un

| a) | katrai stāvvietai priekšlaicīgi tiek ievilkti kabeļi, t. i., elektrības kabeļiem paredzēti kanāli, lai vēlākā stadijā būtu iespējams ierīkot elektrotransportlīdzekļu
  un elektrisko velosipēdu
  uzlādes punktus; un |
| --- | --- |

a)

katrai stāvvietai priekšlaicīgi tiek ievilkti kabeļi, t. i., elektrības kabeļiem paredzēti kanāli, lai vēlākā stadijā būtu iespējams ierīkot elektrotransportlīdzekļu
  un elektrisko velosipēdu
  uzlādes punktus; un

un elektrisko velosipēdu

| b) | uz katru mājokli ir vismaz divas velosipēdu stāvvietas vietas. |
| --- | --- |

b)

uz katru mājokli ir vismaz divas velosipēdu stāvvietas vietas.

| b) | uz katru mājokli ir vismaz divas velosipēdu stāvvietas vietas. |
| --- | --- |

b)

uz katru mājokli ir vismaz divas velosipēdu stāvvietas vietas.

Ja automašīnu stāvvieta atrodas fiziski blakus ēkai un – nozīmīgas renovācijas gadījumā – renovācijas pasākumi ietver automašīnu stāvvietu vai automašīnu stāvvietas elektroinfrastruktūru. Dalībvalstis nodrošina, ka priekšlaicīgi ievilkto kabeļu izmērs ir tāds, lai visās stāvvietas vietās ierīkotos uzlādes punktus varētu izmantot vienlaikus. Ja nozīmīgas renovācijas gadījumā nav iespējams uz katru mājokli nodrošināt divas velosipēdu stāvvietas vietas, dalībvalstis nodrošina pēc iespējas vairāk velosipēdu stāvvietas vietu.

Ja automašīnu stāvvieta atrodas fiziski blakus ēkai un – nozīmīgas renovācijas gadījumā – renovācijas pasākumi ietver automašīnu stāvvietu vai automašīnu stāvvietas elektroinfrastruktūru. Dalībvalstis nodrošina, ka priekšlaicīgi ievilkto kabeļu izmērs ir tāds, lai visās stāvvietas vietās ierīkotos uzlādes punktus varētu izmantot vienlaikus. Ja nozīmīgas renovācijas gadījumā nav iespējams uz katru mājokli nodrošināt divas velosipēdu stāvvietas vietas, dalībvalstis nodrošina pēc iespējas vairāk velosipēdu stāvvietas vietu.

5.   Dalībvalstis var nolemt nepiemērot 1., 2. un 4. punktu konkrētām ēku kategorijām, ja vajadzīgie priekšlaicīgi ievilktie kabeļi būtu atkarīgi no izolētām mikrosistēmām vai ēkas atrodas tālākajos reģionos LESD 349. panta nozīmē, ja tā rezultātā rastos būtiskas problēmas vietējās energosistēmas darbībai un tiktu apdraudēta vietējā tīkla stabilitāte;

5.   Dalībvalstis var nolemt nepiemērot 1., 2. un 4. punktu konkrētām ēku kategorijām, ja vajadzīgie priekšlaicīgi ievilktie kabeļi būtu atkarīgi no izolētām mikrosistēmām vai ēkas atrodas tālākajos reģionos LESD 349. panta nozīmē, ja tā rezultātā rastos būtiskas problēmas vietējās energosistēmas darbībai un tiktu apdraudēta vietējā tīkla stabilitāte.

6.   Dalībvalstis nodrošina, ka 1., 2. un 4. punktā minētie uzlādes punkti spēj veikt viedo uzlādi un attiecīgā gadījumā divvirzienu uzlādi un ka tos ekspluatē, balstoties uz bezīpašnieka un nediskriminējošiem sakaru protokoliem un standartiem, sadarbspējīgā veidā un saskaņā ar visiem juridiskajiem standartiem un protokoliem deleģētajos aktos, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (ES) .../... [AFIR] 19. panta 6. un 7. punktu.

6.   Dalībvalstis nodrošina, ka 1., 2. un 4. punktā minētie uzlādes punkti spēj veikt viedo uzlādi un attiecīgā gadījumā divvirzienu uzlādi un ka tos ekspluatē, balstoties uz bezīpašnieka un nediskriminējošiem sakaru protokoliem un standartiem, sadarbspējīgā veidā un saskaņā ar visiem juridiskajiem standartiem un protokoliem deleģētajos aktos, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (ES) .../... [AFIR] 19. panta 6. un 7. punktu.

7.   Dalībvalstis mudina publiski nepieejamu uzlādes punktu operatorus tos attiecīgā gadījumā ekspluatēt saskaņā ar Regulas (ES) .../... [AFIR] 5. panta 4. punktu.

7.   Dalībvalstis mudina publiski nepieejamu uzlādes punktu operatorus tos attiecīgā gadījumā ekspluatēt saskaņā ar Regulas (ES) .../... [AFIR] 5. panta 4. punktu.

8.   
  Dalībvalstis paredz
  pasākumus nolūkā vienkāršot uzlādes punktu ierīkošanu jaunās un esošās dzīvojamās un nedzīvojamās ēkās un likvidēt regulatīvos šķēršļus, ieskaitot atļauju izdošanas un apstiprināšanas procedūras, neskarot dalībvalstu tiesību aktus īpašuma un īres jomā. Dalībvalstis likvidē šķēršļus uzlādes punktu ierīkošanai dzīvojamās ēkās ar stāvvietas vietām, jo īpaši vajadzību saņemt izīrētāja vai līdzīpašnieku piekrišanu privātam uzlādes punktam pašu vajadzībām. Dalībvalstis nodrošina, ka ēku īpašniekiem un īrniekiem, kuri vēlas uzstādīt uzlādes punktus, ir pieejama tehniskā palīdzība.

8.   
  Dalībvalstīm būtu jāatbalsta vietējo un reģionālo pašvaldību centieni īstenot
  pasākumus nolūkā vienkāršot uzlādes punktu ierīkošanu jaunās un esošās dzīvojamās un nedzīvojamās ēkās un likvidēt regulatīvos šķēršļus, ieskaitot atļauju izdošanas un apstiprināšanas procedūras, neskarot dalībvalstu tiesību aktus īpašuma un īres jomā. Dalībvalstis likvidē šķēršļus uzlādes punktu ierīkošanai dzīvojamās ēkās ar stāvvietas vietām, jo īpaši vajadzību saņemt izīrētāja vai līdzīpašnieku piekrišanu privātam uzlādes punktam pašu vajadzībām. Dalībvalstis nodrošina, ka ēku īpašniekiem un īrniekiem, kuri vēlas uzstādīt uzlādes punktus, ir pieejama tehniskā palīdzība.

9.   Dalībvalstis nodrošina, ka rīcībpolitika attiecībā uz ēkām, nemotorizēto un zaļo mobilitāti un pilsētplānošanu ir saskaņota.

9.   Dalībvalstis nodrošina, ka rīcībpolitika attiecībā uz ēkām, nemotorizēto un zaļo mobilitāti un pilsētplānošanu ir saskaņota.

10.
     
  Dalībvalstīm būtu jāsniedz atbalsts vietējo un reģionālo pašvaldību centieniem izstrādāt bezemisiju zemes izmantošanas un pilsētplānošanas rīcībpolitikas.

Pamatojums

Pamatojums

Pašsaprotams.

47.
  grozījums

47.

grozījums

13. panta 4. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Komisija līdz 2025. gada 31. decembrim un pēc apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām pieņem īstenošanas aktu, kurā sīki izklāstīta tehniskā kārtība, kā sekmīgi īstenot 2. punktā minētās sistēmas piemērošanu nedzīvojamām ēkām ar apkures sistēmām vai kombinētām telpu apkures un
  ventilācijas
  sistēmām, kuru lietderīgā nominālā jauda pārsniedz 290 kW. | Komisija līdz 2025. gada 31. decembrim un pēc apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām pieņem īstenošanas aktu, kurā sīki izklāstīta tehniskā kārtība, kā sekmīgi īstenot 2. punktā minētās sistēmas piemērošanu nedzīvojamām ēkām ar apkures sistēmām vai kombinētām telpu apkures un
  dzesēšanas
  sistēmām, kuru lietderīgā nominālā jauda pārsniedz 290 kW. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Komisija līdz 2025. gada 31. decembrim un pēc apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām pieņem īstenošanas aktu, kurā sīki izklāstīta tehniskā kārtība, kā sekmīgi īstenot 2. punktā minētās sistēmas piemērošanu nedzīvojamām ēkām ar apkures sistēmām vai kombinētām telpu apkures un
  ventilācijas
  sistēmām, kuru lietderīgā nominālā jauda pārsniedz 290 kW.

ventilācijas

Komisija līdz 2025. gada 31. decembrim un pēc apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām pieņem īstenošanas aktu, kurā sīki izklāstīta tehniskā kārtība, kā sekmīgi īstenot 2. punktā minētās sistēmas piemērošanu nedzīvojamām ēkām ar apkures sistēmām vai kombinētām telpu apkures un
  dzesēšanas
  sistēmām, kuru lietderīgā nominālā jauda pārsniedz 290 kW.

dzesēšanas

Pamatojums

Pamatojums

Pašsaprotams.

48.
  grozījums

48.

grozījums

14. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka ēku īpašniekiem, īrniekiem un apsaimniekotājiem ir tieša piekļuve
  savu
  ēku sistēmu datiem. Pēc
  to
  pieprasījuma piekļuvi vai datus dara pieejamus trešai personai. Dalībvalstis sekmē pakalpojumu un datu apmaiņas pilnīgu sadarbspēju Savienībā saskaņā ar 6. punktu. Šīs direktīvas vajadzībām ēku sistēmu dati ietver vismaz visus tos datus, kas saistīti ar būves elementu energosniegumu, ēku pakalpojumu energosniegumu, ēku automatizācijas un vadības sistēmām, skaitītājiem un e-mobilitātes uzlādes punktiem. | 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka ēku īpašniekiem, īrniekiem un apsaimniekotājiem ir tieša piekļuve
  attiecīgajiem
  ēku sistēmu datiem. Pēc
  pamatota un ar īpašniekiem saskaņota
  pieprasījuma piekļuvi vai datus dara pieejamus trešai personai. Dalībvalstis sekmē pakalpojumu un datu apmaiņas pilnīgu sadarbspēju Savienībā saskaņā ar 6. punktu. Šīs direktīvas vajadzībām ēku sistēmu dati ietver vismaz visus tos datus, kas saistīti ar būves elementu energosniegumu, ēku pakalpojumu energosniegumu, ēku automatizācijas un vadības sistēmām, skaitītājiem un e-mobilitātes uzlādes punktiem. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka ēku īpašniekiem, īrniekiem un apsaimniekotājiem ir tieša piekļuve
  savu
  ēku sistēmu datiem. Pēc
  to
  pieprasījuma piekļuvi vai datus dara pieejamus trešai personai. Dalībvalstis sekmē pakalpojumu un datu apmaiņas pilnīgu sadarbspēju Savienībā saskaņā ar 6. punktu. Šīs direktīvas vajadzībām ēku sistēmu dati ietver vismaz visus tos datus, kas saistīti ar būves elementu energosniegumu, ēku pakalpojumu energosniegumu, ēku automatizācijas un vadības sistēmām, skaitītājiem un e-mobilitātes uzlādes punktiem.

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka ēku īpašniekiem, īrniekiem un apsaimniekotājiem ir tieša piekļuve
  attiecīgajiem
  ēku sistēmu datiem. Pēc
  pamatota un ar īpašniekiem saskaņota
  pieprasījuma piekļuvi vai datus dara pieejamus trešai personai. Dalībvalstis sekmē pakalpojumu un datu apmaiņas pilnīgu sadarbspēju Savienībā saskaņā ar 6. punktu. Šīs direktīvas vajadzībām ēku sistēmu dati ietver vismaz visus tos datus, kas saistīti ar būves elementu energosniegumu, ēku pakalpojumu energosniegumu, ēku automatizācijas un vadības sistēmām, skaitītājiem un e-mobilitātes uzlādes punktiem.

Pamatojums

Pamatojums

Lai nodrošinātu personas datu aizsardzību un saprastu motīvu, kāpēc trešām personām ir vajadzīga piekļuve pilnīgi privātiem datiem.

49. grozījums

49.

grozījums

15. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Finansiālie stimuli un tirgus šķēršļi | Finansiālie stimuli un tirgus šķēršļi |
| 1.   Dalībvalstis
  nodrošina pienācīgu
  finansējumu, atbalsta pasākumus un citus instrumentus, kas spēj risināt tirgus šķēršļus un stimulēt nepieciešamās investīcijas energorenovācijā saskaņā ar nacionālo ēku renovācijas plānu un ar mērķi līdz 2050. gadam ēku fondu pārveidot par bezemisiju ēkām. | 1.   
  Vēlākais līdz ... [viens gads pirms direktīvas transponēšanas termiņa] Komisija ierosina a) ES regulu, kas dod EIB iespēju Eiropas Savienībā garantēt visiem energosnieguma sertifikāta G un F līmeņa māju īpašniekiem un mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem piekļuvi izmakslietderīgam, ilgtermiņa finansējumam pamatīgai mājokļu un mikrouzņēmumu ēku renovācijai, iesaistot privātklientus apkalpojošas bankas, kuras izsniedz vienotus ES renovācijas aizdevumus, ko atbalsta publiskas garantijas un kas saistīti ar ēku vērtību; b) korekcijas ES strukturālā finansējuma noteikumos, kas paredz ievērojami lielāku finansējuma īpatsvaru ieguldīt energosnieguma sertifikāta G un F līmeņa renovācijā. |
| 2
  .   Dalībvalstis veic atbilstošus regulatīvos pasākumus, lai likvidētu ar ekonomiku nesaistītus šķēršļus, kuri kavē ēku renovāciju. Attiecībā uz ēkām, ko veido vairāk nekā viena ēkas vienība, ar šādiem pasākumiem var atcelt vienprātības prasības kopīpašuma struktūrās vai atļaut kopīpašuma struktūrām būt tiešajām finansiālā atbalsta saņēmējām. | 2.
     Dalībvalstis
  apvieno esošo
  finansējumu
  un nodrošina vietējām un reģionālajām pašvaldībām pietiekamus
  atbalsta pasākumus un citus instrumentus, kas spēj risināt tirgus šķēršļus un stimulēt nepieciešamās investīcijas energorenovācijā saskaņā ar nacionālo ēku renovācijas plānu un ar mērķi līdz 2050. gadam ēku fondu pārveidot par bezemisiju ēkām. |
| 3
  .   Dalībvalstis pēc iespējas izmakslietderīgi izmanto nacionālo finansējumu un pieejamo Savienības līmenī noteikto finansējumu, jo īpaši Atveseļošanas un noturības mehānismu, Sociālo klimata fondu, kohēzijas politikas fondus, InvestEU, izsoļu ieņēmumus no emisijas kvotu tirdzniecības saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK [grozītā ETS] un citus publiskā finansējuma avotus. | 3
  .   Dalībvalstis veic atbilstošus regulatīvos pasākumus, lai likvidētu ar ekonomiku nesaistītus šķēršļus, kuri kavē ēku renovāciju. Attiecībā uz ēkām, ko veido vairāk nekā viena ēkas vienība, ar šādiem pasākumiem var atcelt vienprātības prasības kopīpašuma struktūrās vai atļaut kopīpašuma struktūrām būt tiešajām finansiālā atbalsta saņēmējām. |
| 4
  .   Lai sekmētu investīciju mobilizāciju, dalībvalstis sekmē tāda veicinošā finansējuma un finanšu rīku ieviešanu kā energoefektivitātes aizdevumi un ēku renovācijai paredzēti hipotekārie kredīti, energosnieguma līgumi, fiskālie stimuli, nodokļos bāzētas shēmas, rēķinos bāzētas shēmas, garantiju fondi, uz pamatīgu renovāciju mērķēti fondi, fondi, kas mērķēti uz renovāciju ar būtisku minimālo enerģijas mērķietaupījumu slieksni, un hipotekāro portfeļu standarti. Tās virza investīcijas energoefektīvā publisko ēku fondā saskaņā ar Eurostat norādījumiem par to, kā energosnieguma līgumus uzskaitīt valdības kontos. | 4
  .   Dalībvalstis
  un ES
  pēc iespējas izmakslietderīgi izmanto nacionālo finansējumu un pieejamo Savienības līmenī noteikto finansējumu, jo īpaši
  , lai apvienotu
  Atveseļošanas un noturības mehānismu, Sociālo klimata fondu, kohēzijas politikas fondus, InvestEU, izsoļu ieņēmumus no emisijas kvotu tirdzniecības saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK [ETS] un citus publiskā finansējuma avotus.
  Dalībvalstīm un Eiropas Savienībai būtu jāvienkāršo procedūras esošā finansējuma apvienošanai vietējā un reģionālā līmenī. |
| 5
  .   Dalībvalstis atvieglo projektu agregēšanu
  , lai nodrošinātu investoru piekļuvi, kā arī risinājumu paketes potenciālajiem klientiem
  . Dalībvalstis pieņem pasākumus, ar ko nodrošina, ka finanšu iestādes plaši un nediskriminējoši piedāvā ēku renovācijai paredzētus energoefektivitātes aizdevumu produktus un ka tie ir pamanāmi un pieejami patērētājiem. Dalībvalstis nodrošina, ka bankas un citas finanšu iestādes un investori saņem informāciju par izdevībām piedalīties ēku energosnieguma uzlabošanas finansēšanā. | 5
  .   Lai sekmētu investīciju mobilizāciju, dalībvalstis sekmē tāda veicinošā finansējuma un finanšu rīku ieviešanu kā energoefektivitātes aizdevumi un ēku renovācijai paredzēti hipotekārie kredīti, energosnieguma līgumi, fiskālie stimuli, nodokļos bāzētas shēmas, rēķinos bāzētas shēmas, garantiju fondi, uz pamatīgu renovāciju mērķēti fondi, fondi, kas mērķēti uz renovāciju ar būtisku minimālo enerģijas mērķietaupījumu slieksni, un hipotekāro portfeļu standarti. Tās virza investīcijas energoefektīvā publisko ēku fondā saskaņā ar Eurostat norādījumiem par to, kā energosnieguma līgumus uzskaitīt valdības kontos. |
| 6
  .   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek izveidoti tehniskās palīdzības mehānismi, tostarp izmantojot vienas pieturas aģentūras, kas paredzēti visiem ēku renovācijā iesaistītajiem aktoriem, tostarp mājokļu īpašniekiem un administratīvajiem, finanšu un ekonomikas aktoriem, arī maziem un vidējiem uzņēmumiem. | 6
  .   Dalībvalstis atvieglo projektu agregēšanu
  un esošā finansējuma apvienošanu, lai vietējās un reģionālas pašvaldības varētu apvienot renovācijas projektus un padarīt tos pievilcīgākus investoriem, izmantojot paketē apvienotus finanšu risinājumus renovējamām ēku grupām
  . Dalībvalstis pieņem pasākumus, ar ko nodrošina, ka finanšu iestādes plaši un nediskriminējoši piedāvā ēku renovācijai paredzētus energoefektivitātes aizdevumu produktus un ka tie ir pamanāmi un pieejami patērētājiem. Dalībvalstis nodrošina, ka bankas un citas finanšu iestādes un investori saņem informāciju par izdevībām piedalīties ēku energosnieguma uzlabošanas finansēšanā. |
| 7
  .   Dalībvalstis veic pasākumus un atvēl finansējumu izglītības un apmācības veicināšanai, lai nodrošinātu pietiekamu darbaspēku ar pienācīga līmeņa prasmēm, kas atbilst vajadzībām ēku sektorā. | 7
  .   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek izveidoti tehniskās palīdzības mehānismi, tostarp izmantojot vienas pieturas aģentūras, kas paredzēti visiem ēku renovācijā iesaistītajiem aktoriem, tostarp mājokļu īpašniekiem un administratīvajiem, finanšu un ekonomikas aktoriem, arī maziem un vidējiem uzņēmumiem. |
| 8
  .   Komisija vajadzības gadījumā pēc dalībvalstu lūguma palīdz tām izstrādāt valsts vai reģionālas finansiāla atbalsta programmas ar mērķi
  palielināt ēku
  , īpaši
  esošo ēku, energosniegumu
  , atbalstot paraugprakses apmaiņu starp atbildīgajām valsts vai reģionālām iestādēm vai struktūrām. | 8
  .   Dalībvalstis veic pasākumus un atvēl finansējumu izglītības un apmācības veicināšanai, lai nodrošinātu pietiekamu darbaspēku ar pienācīga līmeņa prasmēm, kas atbilst vajadzībām ēku sektorā. |
| 9.
     Dalībvalstis savus finansiālos pasākumus, kas paredzēti, lai, renovējot ēkas,
  uzlabotu energosniegumu
  , sasaista ar
  plānotajiem vai
  panāktajiem
  enerģijas ietaupījumiem
  , ko nosaka pēc viena vai vairākiem no šādiem kritērijiem: | 9
  .   Komisija vajadzības gadījumā pēc dalībvalstu lūguma palīdz tām izstrādāt valsts vai reģionālas finansiāla atbalsta programmas ar mērķi
  sasniegt bezemisiju vai gandrīz bezemisiju standartus ēkās
  , īpaši
  esošās ēkās
  , atbalstot paraugprakses apmaiņu starp atbildīgajām valsts vai reģionālām iestādēm vai struktūrām. |
| a) | renovācijā izmantotā aprīkojuma vai materiālu energosniegums; šādā gadījumā renovācijā izmantotais aprīkojums vai materiāls jāuzstāda uzstādītājam ar attiecīgu sertifikācijas vai kvalifikācijas līmeni, un tam jāatbilst būves elementu
  minimālajām energosnieguma
  prasībām; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Finansiālie stimuli un tirgus šķēršļi

Finansiālie stimuli un tirgus šķēršļi

1.   Dalībvalstis
  nodrošina pienācīgu
  finansējumu, atbalsta pasākumus un citus instrumentus, kas spēj risināt tirgus šķēršļus un stimulēt nepieciešamās investīcijas energorenovācijā saskaņā ar nacionālo ēku renovācijas plānu un ar mērķi līdz 2050. gadam ēku fondu pārveidot par bezemisiju ēkām.

1.   
  Vēlākais līdz ... [viens gads pirms direktīvas transponēšanas termiņa] Komisija ierosina a) ES regulu, kas dod EIB iespēju Eiropas Savienībā garantēt visiem energosnieguma sertifikāta G un F līmeņa māju īpašniekiem un mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem piekļuvi izmakslietderīgam, ilgtermiņa finansējumam pamatīgai mājokļu un mikrouzņēmumu ēku renovācijai, iesaistot privātklientus apkalpojošas bankas, kuras izsniedz vienotus ES renovācijas aizdevumus, ko atbalsta publiskas garantijas un kas saistīti ar ēku vērtību; b) korekcijas ES strukturālā finansējuma noteikumos, kas paredz ievērojami lielāku finansējuma īpatsvaru ieguldīt energosnieguma sertifikāta G un F līmeņa renovācijā.

2
  .   Dalībvalstis veic atbilstošus regulatīvos pasākumus, lai likvidētu ar ekonomiku nesaistītus šķēršļus, kuri kavē ēku renovāciju. Attiecībā uz ēkām, ko veido vairāk nekā viena ēkas vienība, ar šādiem pasākumiem var atcelt vienprātības prasības kopīpašuma struktūrās vai atļaut kopīpašuma struktūrām būt tiešajām finansiālā atbalsta saņēmējām.

2.
     Dalībvalstis
  apvieno esošo
  finansējumu
  un nodrošina vietējām un reģionālajām pašvaldībām pietiekamus
  atbalsta pasākumus un citus instrumentus, kas spēj risināt tirgus šķēršļus un stimulēt nepieciešamās investīcijas energorenovācijā saskaņā ar nacionālo ēku renovācijas plānu un ar mērķi līdz 2050. gadam ēku fondu pārveidot par bezemisiju ēkām.

3
  .   Dalībvalstis pēc iespējas izmakslietderīgi izmanto nacionālo finansējumu un pieejamo Savienības līmenī noteikto finansējumu, jo īpaši Atveseļošanas un noturības mehānismu, Sociālo klimata fondu, kohēzijas politikas fondus, InvestEU, izsoļu ieņēmumus no emisijas kvotu tirdzniecības saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK [grozītā ETS] un citus publiskā finansējuma avotus.

3
  .   Dalībvalstis veic atbilstošus regulatīvos pasākumus, lai likvidētu ar ekonomiku nesaistītus šķēršļus, kuri kavē ēku renovāciju. Attiecībā uz ēkām, ko veido vairāk nekā viena ēkas vienība, ar šādiem pasākumiem var atcelt vienprātības prasības kopīpašuma struktūrās vai atļaut kopīpašuma struktūrām būt tiešajām finansiālā atbalsta saņēmējām.

4
  .   Lai sekmētu investīciju mobilizāciju, dalībvalstis sekmē tāda veicinošā finansējuma un finanšu rīku ieviešanu kā energoefektivitātes aizdevumi un ēku renovācijai paredzēti hipotekārie kredīti, energosnieguma līgumi, fiskālie stimuli, nodokļos bāzētas shēmas, rēķinos bāzētas shēmas, garantiju fondi, uz pamatīgu renovāciju mērķēti fondi, fondi, kas mērķēti uz renovāciju ar būtisku minimālo enerģijas mērķietaupījumu slieksni, un hipotekāro portfeļu standarti. Tās virza investīcijas energoefektīvā publisko ēku fondā saskaņā ar Eurostat norādījumiem par to, kā energosnieguma līgumus uzskaitīt valdības kontos.

4
  .   Dalībvalstis
  un ES
  pēc iespējas izmakslietderīgi izmanto nacionālo finansējumu un pieejamo Savienības līmenī noteikto finansējumu, jo īpaši
  , lai apvienotu
  Atveseļošanas un noturības mehānismu, Sociālo klimata fondu, kohēzijas politikas fondus, InvestEU, izsoļu ieņēmumus no emisijas kvotu tirdzniecības saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK [ETS] un citus publiskā finansējuma avotus.
  Dalībvalstīm un Eiropas Savienībai būtu jāvienkāršo procedūras esošā finansējuma apvienošanai vietējā un reģionālā līmenī.

5
  .   Dalībvalstis atvieglo projektu agregēšanu
  , lai nodrošinātu investoru piekļuvi, kā arī risinājumu paketes potenciālajiem klientiem
  . Dalībvalstis pieņem pasākumus, ar ko nodrošina, ka finanšu iestādes plaši un nediskriminējoši piedāvā ēku renovācijai paredzētus energoefektivitātes aizdevumu produktus un ka tie ir pamanāmi un pieejami patērētājiem. Dalībvalstis nodrošina, ka bankas un citas finanšu iestādes un investori saņem informāciju par izdevībām piedalīties ēku energosnieguma uzlabošanas finansēšanā.

5
  .   Lai sekmētu investīciju mobilizāciju, dalībvalstis sekmē tāda veicinošā finansējuma un finanšu rīku ieviešanu kā energoefektivitātes aizdevumi un ēku renovācijai paredzēti hipotekārie kredīti, energosnieguma līgumi, fiskālie stimuli, nodokļos bāzētas shēmas, rēķinos bāzētas shēmas, garantiju fondi, uz pamatīgu renovāciju mērķēti fondi, fondi, kas mērķēti uz renovāciju ar būtisku minimālo enerģijas mērķietaupījumu slieksni, un hipotekāro portfeļu standarti. Tās virza investīcijas energoefektīvā publisko ēku fondā saskaņā ar Eurostat norādījumiem par to, kā energosnieguma līgumus uzskaitīt valdības kontos.

6
  .   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek izveidoti tehniskās palīdzības mehānismi, tostarp izmantojot vienas pieturas aģentūras, kas paredzēti visiem ēku renovācijā iesaistītajiem aktoriem, tostarp mājokļu īpašniekiem un administratīvajiem, finanšu un ekonomikas aktoriem, arī maziem un vidējiem uzņēmumiem.

6
  .   Dalībvalstis atvieglo projektu agregēšanu
  un esošā finansējuma apvienošanu, lai vietējās un reģionālas pašvaldības varētu apvienot renovācijas projektus un padarīt tos pievilcīgākus investoriem, izmantojot paketē apvienotus finanšu risinājumus renovējamām ēku grupām
  . Dalībvalstis pieņem pasākumus, ar ko nodrošina, ka finanšu iestādes plaši un nediskriminējoši piedāvā ēku renovācijai paredzētus energoefektivitātes aizdevumu produktus un ka tie ir pamanāmi un pieejami patērētājiem. Dalībvalstis nodrošina, ka bankas un citas finanšu iestādes un investori saņem informāciju par izdevībām piedalīties ēku energosnieguma uzlabošanas finansēšanā.

7
  .   Dalībvalstis veic pasākumus un atvēl finansējumu izglītības un apmācības veicināšanai, lai nodrošinātu pietiekamu darbaspēku ar pienācīga līmeņa prasmēm, kas atbilst vajadzībām ēku sektorā.

7
  .   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek izveidoti tehniskās palīdzības mehānismi, tostarp izmantojot vienas pieturas aģentūras, kas paredzēti visiem ēku renovācijā iesaistītajiem aktoriem, tostarp mājokļu īpašniekiem un administratīvajiem, finanšu un ekonomikas aktoriem, arī maziem un vidējiem uzņēmumiem.

8
  .   Komisija vajadzības gadījumā pēc dalībvalstu lūguma palīdz tām izstrādāt valsts vai reģionālas finansiāla atbalsta programmas ar mērķi
  palielināt ēku
  , īpaši
  esošo ēku, energosniegumu
  , atbalstot paraugprakses apmaiņu starp atbildīgajām valsts vai reģionālām iestādēm vai struktūrām.

8
  .   Dalībvalstis veic pasākumus un atvēl finansējumu izglītības un apmācības veicināšanai, lai nodrošinātu pietiekamu darbaspēku ar pienācīga līmeņa prasmēm, kas atbilst vajadzībām ēku sektorā.

9.
     Dalībvalstis savus finansiālos pasākumus, kas paredzēti, lai, renovējot ēkas,
  uzlabotu energosniegumu
  , sasaista ar
  plānotajiem vai
  panāktajiem
  enerģijas ietaupījumiem
  , ko nosaka pēc viena vai vairākiem no šādiem kritērijiem:

9
  .   Komisija vajadzības gadījumā pēc dalībvalstu lūguma palīdz tām izstrādāt valsts vai reģionālas finansiāla atbalsta programmas ar mērķi
  sasniegt bezemisiju vai gandrīz bezemisiju standartus ēkās
  , īpaši
  esošās ēkās
  , atbalstot paraugprakses apmaiņu starp atbildīgajām valsts vai reģionālām iestādēm vai struktūrām.

a)

renovācijā izmantotā aprīkojuma vai materiālu energosniegums; šādā gadījumā renovācijā izmantotais aprīkojums vai materiāls jāuzstāda uzstādītājam ar attiecīgu sertifikācijas vai kvalifikācijas līmeni, un tam jāatbilst būves elementu
  minimālajām energosnieguma
  prasībām;

minimālajām energosnieguma

| b) | standarta vērtības ēku
  enerģijas ietaupījumu
  aprēķināšanai; |
| --- | --- |

b)

standarta vērtības ēku
  enerģijas ietaupījumu
  aprēķināšanai;

enerģijas ietaupījumu

| c) | uzlabojums, kas panākts ar šādu renovāciju, salīdzinot energosnieguma sertifikātus, kas izdoti pirms un pēc renovācijas; |
| --- | --- |

c)

uzlabojums, kas panākts ar šādu renovāciju, salīdzinot energosnieguma sertifikātus, kas izdoti pirms un pēc renovācijas;

| d) | energoaudita rezultāti; |
| --- | --- |

d)

energoaudita rezultāti;

| e) | citas tādas attiecīgas, pārredzamas un samērīgas metodes rezultāti, kura parāda energosnieguma uzlabojumu. |
| --- | --- |

e)

citas tādas attiecīgas, pārredzamas un samērīgas metodes rezultāti, kura parāda energosnieguma uzlabojumu.

10
  .   Vēlākais no 2027. gada 1. janvāra dalībvalstis saskaņā ar 7. panta 1. punkta h) apakšpunkta i) punkta trešo ievilkumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1058 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (1) un 73. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/2115 (2) par KLP stratēģiskajiem plāniem nesniedz finansiālus stimulus ar fosilo kurināmo darbināmu katlu uzstādīšanai, izņemot tos, kas investīcijām izraudzīti pirms 2027. gada.

10
  .   Dalībvalstis savus finansiālos pasākumus, kas paredzēti, lai, renovējot ēkas,
  panāktu bezemisiju statusu
  , sasaista ar panāktajiem
  emisiju samazinājumiem
  , ko nosaka pēc viena vai vairākiem no šādiem kritērijiem:

| a) | renovācijā izmantotā aprīkojuma vai materiālu energosniegums; šādā gadījumā renovācijā izmantotais aprīkojums vai materiāls jāuzstāda uzstādītājam ar attiecīgu sertifikācijas vai kvalifikācijas līmeni, un tam jāatbilst būves elementu
  bezemisiju vai gandrīz bezemisiju
  prasībām; |
| --- | --- |

a)

renovācijā izmantotā aprīkojuma vai materiālu energosniegums; šādā gadījumā renovācijā izmantotais aprīkojums vai materiāls jāuzstāda uzstādītājam ar attiecīgu sertifikācijas vai kvalifikācijas līmeni, un tam jāatbilst būves elementu
  bezemisiju vai gandrīz bezemisiju
  prasībām;

bezemisiju vai gandrīz bezemisiju

| b) | standarta vērtības ēku
  bezemisiju statusa
  aprēķināšanai; |
| --- | --- |

b)

standarta vērtības ēku
  bezemisiju statusa
  aprēķināšanai;

bezemisiju statusa

| c) | uzlabojums, kas panākts ar šādu renovāciju, salīdzinot energosnieguma sertifikātus, kas izdoti pirms un pēc renovācijas; |
| --- | --- |

c)

uzlabojums, kas panākts ar šādu renovāciju, salīdzinot energosnieguma sertifikātus, kas izdoti pirms un pēc renovācijas;

| d) | energoaudita rezultāti; |
| --- | --- |

d)

energoaudita rezultāti;

| e) | citas tādas attiecīgas, pārredzamas un samērīgas metodes rezultāti, kura parāda energosnieguma uzlabojumu. |
| --- | --- |

e)

citas tādas attiecīgas, pārredzamas un samērīgas metodes rezultāti, kura parāda energosnieguma uzlabojumu.

11
  .   Dalībvalstis stimulē
  pamatīgu renovāciju un
  apjomīgas programmas, kuras
  aptver lielu skaitu ēku
  un kuru rezultātā
  primārās enerģijas pieprasījums
  kopumā
  samazinās vismaz par 30 %, un to
  panāk ar lielāku finansiālo, fiskālo, administratīvo un tehnisko atbalstu.
  Dalībvalstis nodrošina, ka pakāpeniska pamatīga renovācija, kas saņem publiskos finansiālos stimulus, tiek veikta, ievērojot renovācija pasē norādītos posmus
  .

11.
     Vēlākais no 2027. gada 1. janvāra dalībvalstis saskaņā ar 7. panta 1. punkta h) apakšpunkta i) punkta trešo ievilkumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1058 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (1) un 73. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/2115 (2) par KLP stratēģiskajiem plāniem nesniedz finansiālus stimulus ar fosilo kurināmo darbināmu katlu uzstādīšanai, izņemot tos, kas investīcijām izraudzīti pirms 2027. gada.

12
  .   Finansiālie stimuli saskaņā ar Direktīvas (ES) .../... [pārstrādātā EED] 22. pantu prioritāri ir mērķēti uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, enerģētiskās nabadzības skartiem cilvēkiem un sociālajos mājokļos dzīvojošajiem cilvēkiem.

12
  .   Dalībvalstis stimulē apjomīgas programmas, kuras
  vērstas uz bezemisiju ēkām
  un kuru rezultātā kopumā panāk
  bezemisiju statusu
  ar lielāku finansiālo, fiskālo, administratīvo un tehnisko atbalstu.
  No 2027. gada 1. janvāra dalībvalstis vairs nesniedz finansiālo, fiskālo, administratīvo un tehnisko atbalstu pakāpeniskai pamatīgai renovācijai.

13
  .   Sniedzot finansiālus stimulus ēku vai ēkas vienību īpašniekiem izīrētu ēku vai ēkas vienību renovācijai, dalībvalstis nodrošina, ka finansiālie stimuli dod labumu gan īpašniekiem, gan īrniekiem, proti, tās sniedz īres atbalstu vai nosaka maksimālus ierobežojumus īres maksas palielināšanai.

13.
     Finansiālie stimuli saskaņā ar Direktīvas (ES) .../... [pārstrādātā EED] 22. pantu prioritāri ir mērķēti uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, enerģētiskās nabadzības skartiem cilvēkiem un sociālajos mājokļos dzīvojošajiem cilvēkiem.

14
  .   Sniedzot finansiālus stimulus ēku vai ēkas vienību īpašniekiem izīrētu ēku vai ēkas vienību renovācijai, dalībvalstis nodrošina, ka finansiālie stimuli dod labumu gan īpašniekiem, gan īrniekiem, proti, tās sniedz īres atbalstu vai nosaka maksimālus ierobežojumus īres maksas palielināšanai.

15.
     
  ES un dalībvalstis nodrošina konkrētu un īpašu finansējumu tādu ēku energosnieguma renovācijām, kas ir oficiāli aizsargātas kā daļa no noteiktas vides vai savas īpašās arhitektoniskās vai vēsturiskās vērtības dēļ
  .

Pamatojums

Pamatojums

Lai varētu sekmīgi īstenot šo direktīvu, ir svarīgi paredzēt pienācīgu finansējumu vietējām un reģionālajām pašvaldībām.

50.
  grozījums

50.

grozījums

16. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Energosnieguma sertifikāti | Energosnieguma sertifikāti |
| 1.   Dalībvalstis nosaka vajadzīgos pasākumus, lai izveidotu ēku energosnieguma sertificēšanas sistēmu. Energosnieguma sertifikātā ir norādes uz ēkas energosniegumu, kas izteikts kā primārās enerģijas izmantojuma skaitlisks rādītājs kWh/(m2/gadā), un tādām atsauces vērtībām kā minimālās energosnieguma prasības, minimālie energosnieguma standarti, gandrīz nulles enerģijas ēkām piemērojamās prasības un bezemisiju ēkām piemērojamās prasības, lai ēkas vai ēkas vienības īpašniekiem vai īrniekiem būtu iespēja salīdzināt un novērtēt tās energosniegumu. | 1.   Dalībvalstis nosaka vajadzīgos pasākumus, lai izveidotu ēku energosnieguma sertificēšanas sistēmu. Energosnieguma sertifikātā ir norādes uz ēkas energosniegumu, kas izteikts kā primārās enerģijas izmantojuma skaitlisks rādītājs kWh/(m2/gadā), un tādām atsauces vērtībām kā minimālās energosnieguma prasības, minimālie energosnieguma standarti, gandrīz nulles enerģijas ēkām piemērojamās prasības un bezemisiju ēkām piemērojamās prasības, lai ēkas vai ēkas vienības īpašniekiem vai īrniekiem būtu iespēja salīdzināt un novērtēt tās energosniegumu. |
| 2.   Vēlākais līdz 2025. gada 31. decembrim energosnieguma sertifikāts atbilst V pielikumā iekļautajai veidnei. Tajā norāda ēkas energosnieguma klasi slēgtā skalā, izmantojot tikai burtus no A līdz G. A burts atbilst bezemisiju ēkām, kas definētas 2. panta 2) punktā, un G burts atbilst 15 % vājākā snieguma ēku nacionālajā ēku fondā skalas ieviešanas brīdī. Dalībvalstis nodrošina, ka pārējās klasēs (B līdz F) energosnieguma rādītāju sadalījums pa energosnieguma klasēm ir vienmērīgs. Dalībvalstis savā teritorijā nodrošina vienotu energosnieguma sertifikātu vizuālo identitāti. | 2.   Vēlākais līdz 2025. gada 31. decembrim energosnieguma sertifikāts atbilst V pielikumā iekļautajai veidnei. Tajā norāda ēkas energosnieguma klasi slēgtā skalā, izmantojot tikai burtus no A līdz G. A
  +
   burts atbilst bezemisiju ēkām, kas definētas 2. panta 2) punktā, un G burts atbilst 15 % vājākā snieguma ēku nacionālajā ēku fondā skalas ieviešanas brīdī. Dalībvalstis nodrošina, ka pārējās klasēs (B līdz F) energosnieguma rādītāju sadalījums pa energosnieguma klasēm ir vienmērīgs. Dalībvalstis savā teritorijā nodrošina vienotu energosnieguma sertifikātu vizuālo identitāti. |
| 3.   Dalībvalstis nodrošina, ka energosnieguma sertifikāti ir kvalitatīvi, uzticami un energosnieguma cenas ziņā. Tās nodrošina, ka energosnieguma sertifikātus izdod neatkarīgi eksperti pēc objekta apmeklējuma. | 3.   Dalībvalstis nodrošina, ka energosnieguma sertifikāti ir kvalitatīvi, uzticami un energosnieguma cenas ziņā. Tās nodrošina, ka energosnieguma sertifikātus izdod neatkarīgi eksperti pēc objekta apmeklējuma. |
| 4.   Energosnieguma sertifikātā iekļauj darbības ieteikumus, lai
  izmaksoptimālā vai izmakslietderīgā veidā uzlabotu ēkas vai ēkas vienības energosniegumu un
  samazinātu ekspluatācijas siltumnīcefekta gāzu emisijas, izņemot gadījumus, kad ēka vai ēkas vienība jau atbilst relevantajam bezemisiju ēkas standartam. Energosnieguma sertifikātā ietvertie ieteikumi attiecas uz: | 4.   Energosnieguma sertifikātā iekļauj darbības ieteikumus, lai samazinātu ēkas vai ēkas vienības ekspluatācijas siltumnīcefekta gāzu emisijas, izņemot gadījumus, kad ēka vai ēkas vienība jau atbilst relevantajam bezemisiju ēkas standartam. Energosnieguma sertifikātā ietvertie ieteikumi attiecas uz: |
| a) | pasākumiem saistībā ar norobežojošo konstrukciju vai ēku inženiertehniskās sistēmas vai sistēmu nozīmīgu renovāciju; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Energosnieguma sertifikāti

Energosnieguma sertifikāti

1.   Dalībvalstis nosaka vajadzīgos pasākumus, lai izveidotu ēku energosnieguma sertificēšanas sistēmu. Energosnieguma sertifikātā ir norādes uz ēkas energosniegumu, kas izteikts kā primārās enerģijas izmantojuma skaitlisks rādītājs kWh/(m2/gadā), un tādām atsauces vērtībām kā minimālās energosnieguma prasības, minimālie energosnieguma standarti, gandrīz nulles enerģijas ēkām piemērojamās prasības un bezemisiju ēkām piemērojamās prasības, lai ēkas vai ēkas vienības īpašniekiem vai īrniekiem būtu iespēja salīdzināt un novērtēt tās energosniegumu.

1.   Dalībvalstis nosaka vajadzīgos pasākumus, lai izveidotu ēku energosnieguma sertificēšanas sistēmu. Energosnieguma sertifikātā ir norādes uz ēkas energosniegumu, kas izteikts kā primārās enerģijas izmantojuma skaitlisks rādītājs kWh/(m2/gadā), un tādām atsauces vērtībām kā minimālās energosnieguma prasības, minimālie energosnieguma standarti, gandrīz nulles enerģijas ēkām piemērojamās prasības un bezemisiju ēkām piemērojamās prasības, lai ēkas vai ēkas vienības īpašniekiem vai īrniekiem būtu iespēja salīdzināt un novērtēt tās energosniegumu.

2.   Vēlākais līdz 2025. gada 31. decembrim energosnieguma sertifikāts atbilst V pielikumā iekļautajai veidnei. Tajā norāda ēkas energosnieguma klasi slēgtā skalā, izmantojot tikai burtus no A līdz G. A burts atbilst bezemisiju ēkām, kas definētas 2. panta 2) punktā, un G burts atbilst 15 % vājākā snieguma ēku nacionālajā ēku fondā skalas ieviešanas brīdī. Dalībvalstis nodrošina, ka pārējās klasēs (B līdz F) energosnieguma rādītāju sadalījums pa energosnieguma klasēm ir vienmērīgs. Dalībvalstis savā teritorijā nodrošina vienotu energosnieguma sertifikātu vizuālo identitāti.

2.   Vēlākais līdz 2025. gada 31. decembrim energosnieguma sertifikāts atbilst V pielikumā iekļautajai veidnei. Tajā norāda ēkas energosnieguma klasi slēgtā skalā, izmantojot tikai burtus no A līdz G. A
  +
   burts atbilst bezemisiju ēkām, kas definētas 2. panta 2) punktā, un G burts atbilst 15 % vājākā snieguma ēku nacionālajā ēku fondā skalas ieviešanas brīdī. Dalībvalstis nodrošina, ka pārējās klasēs (B līdz F) energosnieguma rādītāju sadalījums pa energosnieguma klasēm ir vienmērīgs. Dalībvalstis savā teritorijā nodrošina vienotu energosnieguma sertifikātu vizuālo identitāti.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka energosnieguma sertifikāti ir kvalitatīvi, uzticami un energosnieguma cenas ziņā. Tās nodrošina, ka energosnieguma sertifikātus izdod neatkarīgi eksperti pēc objekta apmeklējuma.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka energosnieguma sertifikāti ir kvalitatīvi, uzticami un energosnieguma cenas ziņā. Tās nodrošina, ka energosnieguma sertifikātus izdod neatkarīgi eksperti pēc objekta apmeklējuma.

4.   Energosnieguma sertifikātā iekļauj darbības ieteikumus, lai
  izmaksoptimālā vai izmakslietderīgā veidā uzlabotu ēkas vai ēkas vienības energosniegumu un
  samazinātu ekspluatācijas siltumnīcefekta gāzu emisijas, izņemot gadījumus, kad ēka vai ēkas vienība jau atbilst relevantajam bezemisiju ēkas standartam. Energosnieguma sertifikātā ietvertie ieteikumi attiecas uz:

4.   Energosnieguma sertifikātā iekļauj darbības ieteikumus, lai samazinātu ēkas vai ēkas vienības ekspluatācijas siltumnīcefekta gāzu emisijas, izņemot gadījumus, kad ēka vai ēkas vienība jau atbilst relevantajam bezemisiju ēkas standartam. Energosnieguma sertifikātā ietvertie ieteikumi attiecas uz:

a)

pasākumiem saistībā ar norobežojošo konstrukciju vai ēku inženiertehniskās sistēmas vai sistēmu nozīmīgu renovāciju;

| a) | pasākumiem saistībā ar norobežojošo konstrukciju vai ēku inženiertehniskās sistēmas vai sistēmu nozīmīgu renovāciju; |
| --- | --- |

a)

pasākumiem saistībā ar norobežojošo konstrukciju vai ēku inženiertehniskās sistēmas vai sistēmu nozīmīgu renovāciju;

| b) | pasākumiem ēkas atsevišķiem elementiem neatkarīgi no tā, vai ir veikta norobežojošo konstrukciju vai ēku inženiertehniskās sistēmas vai sistēmu nozīmīga renovācija. |
| --- | --- |

b)

pasākumiem ēkas atsevišķiem elementiem neatkarīgi no tā, vai ir veikta norobežojošo konstrukciju vai ēku inženiertehniskās sistēmas vai sistēmu nozīmīga renovācija.

| b) | pasākumiem ēkas atsevišķiem elementiem neatkarīgi no tā, vai ir veikta norobežojošo konstrukciju vai ēku inženiertehniskās sistēmas vai sistēmu nozīmīga renovācija. |
| --- | --- |

b)

pasākumiem ēkas atsevišķiem elementiem neatkarīgi no tā, vai ir veikta norobežojošo konstrukciju vai ēku inženiertehniskās sistēmas vai sistēmu nozīmīga renovācija.

5.   Energosnieguma sertifikātā ietvertie ieteikumi ir tehniski iespējami konkrētai ēkai, un tie sniedz aplēsi par enerģijas ietaupījumiem
  un
  ekspluatācijas siltumnīcefekta gāzu
  emisiju samazinājumu
  . Tajos var iekļaut aplēsi par atmaksāšanas laikiem vai izmaksu un ieguvumu attiecību ēkas kalpošanas laikā.

5.   Energosnieguma sertifikātā ietvertie ieteikumi ir tehniski iespējami konkrētai ēkai, un tie sniedz aplēsi par enerģijas ietaupījumiem
  , kas veikti, lai sasniegtu
  ekspluatācijas siltumnīcefekta gāzu
  nulles vai gandrīz nulles emisijas
  . Tajos var iekļaut aplēsi par atmaksāšanas laikiem vai izmaksu un ieguvumu attiecību ēkas kalpošanas laikā.

6.   Ieteikumos iekļauj novērtējumu par to, vai apkures vai gaisa kondicionēšanas sistēmu var pielāgot ekspluatācijai ar efektīvākiem temperatūras iestatījumiem, piemēram, uz ūdeni bāzētām apkures sistēmām izmantot zemas temperatūras siltumstarotājus, ietverot nepieciešamo siltumjaudas un temperatūras/plūsmas prasību projektu.

6.   Ieteikumos iekļauj novērtējumu par to, vai apkures vai gaisa kondicionēšanas sistēmu var pielāgot ekspluatācijai ar efektīvākiem temperatūras iestatījumiem, piemēram, uz ūdeni bāzētām apkures sistēmām izmantot zemas temperatūras siltumstarotājus, ietverot nepieciešamo siltumjaudas un temperatūras/plūsmas prasību projektu.

7.   Energosnieguma sertifikātā sniedz norādi par to, kur ēkas īpašnieks vai īrnieks var saņemt precīzāku informāciju, tostarp par energosnieguma sertifikātā sniegto ieteikumu izmakslietderīgumu.

Izmakslietderīguma novērtējuma pamatā ir standarta apstākļu kopums, piemēram, enerģijas ietaupījumi un enerģijas cenas, kā arī provizoriska izmaksu prognoze. Turklāt tajā ietver informāciju par
  pasākumiem, kuri jāveic, lai īstenotu ieteikumus
  . Īpašniekam vai īrniekam var sniegt arī citu attiecīgu informāciju, piemēram, par energoauditiem vai finansiāliem vai citiem stimuliem un par finansēšanas iespējām, vai padomus par to, kā palielināt ēkas klimatnoturību.

7.   Energosnieguma sertifikātā sniedz norādi par to, kur ēkas īpašnieks vai īrnieks var saņemt precīzāku informāciju, tostarp par energosnieguma sertifikātā sniegto ieteikumu izmakslietderīgumu.

Izmakslietderīguma novērtējuma pamatā ir standarta apstākļu kopums, piemēram, enerģijas ietaupījumi un enerģijas cenas, kā arī provizoriska izmaksu prognoze. Turklāt tajā ietver informāciju par
  ieteikumu īstenošanu
  . Īpašniekam vai īrniekam var sniegt arī citu attiecīgu informāciju, piemēram, par energoauditiem vai finansiāliem vai citiem stimuliem un par finansēšanas iespējām, vai padomus par to, kā palielināt ēkas klimatnoturību.

8.   Ēkas vienību sertificēšanā var izmantot:

8.   Ēkas vienību sertificēšanā var izmantot:

| a) | kopīgu sertificējumu ēkai kopumā; |
| --- | --- |

a)

kopīgu sertificējumu ēkai kopumā;

| a) | kopīgu sertificējumu ēkai kopumā; |
| --- | --- |

a)

kopīgu sertificējumu ēkai kopumā;

| b) | novērtējumu kādai citai līdzvērtīgai ēkas vienībai ar tādām pašām iezīmēm enerģētikas jomā tajā pašā ēkā. |
| --- | --- |

b)

novērtējumu kādai citai līdzvērtīgai ēkas vienībai ar tādām pašām iezīmēm enerģētikas jomā tajā pašā ēkā.

| b) | novērtējumu kādai citai līdzvērtīgai ēkas vienībai ar tādām pašām iezīmēm enerģētikas jomā tajā pašā ēkā. |
| --- | --- |

b)

novērtējumu kādai citai līdzvērtīgai ēkas vienībai ar tādām pašām iezīmēm enerģētikas jomā tajā pašā ēkā.

9.   Vienģimenes māju sertificēšanas pamatā var būt tādu citu līdzvērtīgu ēku novērtējums, kurām ir līdzīgs projekts un lielums un līdzīgi faktiskie energosnieguma rādītāji, ja šādu atbilstību var garantēt eksperts, kas izdod energosnieguma sertifikātu.

9.   Vienģimenes māju sertificēšanas pamatā var būt tādu citu līdzvērtīgu ēku novērtējums, kurām ir līdzīgs projekts un lielums un līdzīgi faktiskie energosnieguma rādītāji, ja šādu atbilstību var garantēt eksperts, kas izdod energosnieguma sertifikātu.

10.   Energosnieguma sertifikāta derīguma termiņš nepārsniedz piecus gadus. Taču ēkām ar A, B vai C energosnieguma klasi, kas noteikta saskaņā ar 2. punktu, energosnieguma sertifikāta derīguma termiņš nepārsniedz 10 gadus.

10.   Energosnieguma sertifikāta derīguma termiņš nepārsniedz piecus gadus. Taču ēkām ar A, B vai C energosnieguma klasi, kas noteikta saskaņā ar 2. punktu, energosnieguma sertifikāta derīguma termiņš nepārsniedz 10 gadus.

11.   Dalībvalstis dara pieejamas vienkāršotas energosnieguma sertifikāta atjaunināšanas procedūras, ja tiek modernizēti tikai atsevišķi elementi (viens vai atsevišķi pasākumi). Dalībvalstis dara pieejamas vienkāršotas energosnieguma sertifikāta atjaunināšanas procedūras, ja tiek veikti renovācijas pasē norādītie pasākumi.

11.   Dalībvalstis dara pieejamas vienkāršotas energosnieguma sertifikāta atjaunināšanas procedūras, ja tiek modernizēti tikai atsevišķi elementi (viens vai atsevišķi pasākumi). Dalībvalstis dara pieejamas vienkāršotas energosnieguma sertifikāta atjaunināšanas procedūras, ja tiek veikti renovācijas pasē norādītie pasākumi.

Pamatojums

Pamatojums

Lai nepieļautu oglekļa iesīksti, minimālā prasība ir jāpieskaņo klimatneitralitātei.

51.
  grozījums

51.

grozījums

17. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka energoefektivitātes sertifikātu izsniedz: | 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka energoefektivitātes sertifikātu izsniedz: |
| a) | ēkām vai ēkas vienībām, kuras ir uzbūvētas, kurām ir veikta nozīmīga renovācija, kuras ir pārdotas vai izīrētas jaunam īrniekam
  vai par kurām ir pagarināts īres līgums
  ;
  un |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka energoefektivitātes sertifikātu izsniedz:

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka energoefektivitātes sertifikātu izsniedz:

a)

ēkām vai ēkas vienībām, kuras ir uzbūvētas, kurām ir veikta nozīmīga renovācija, kuras ir pārdotas vai izīrētas jaunam īrniekam
  vai par kurām ir pagarināts īres līgums
  ;
  un

vai par kurām ir pagarināts īres līgums

un

| a) | ēkām vai ēkas vienībām, kuras ir uzbūvētas, kurām ir veikta nozīmīga renovācija, kuras ir pārdotas vai izīrētas jaunam īrniekam; |
| --- | --- |

a)

ēkām vai ēkas vienībām, kuras ir uzbūvētas, kurām ir veikta nozīmīga renovācija, kuras ir pārdotas vai izīrētas jaunam īrniekam;

| b) | ēkām, kas pieder publiskajām struktūrām vai ko šādas struktūras izmanto. |
| --- | --- |

b)

ēkām, kas pieder publiskajām struktūrām vai ko šādas struktūras izmanto.

| b) | ēkām, kas pieder publiskajām struktūrām vai ko šādas struktūras izmanto. |
| --- | --- |

b)

ēkām, kas pieder publiskajām struktūrām vai ko šādas struktūras izmanto.

Prasību izdot energosnieguma sertifikātu nepiemēro, ja attiecībā uz ēku vai ēkas vienību ir pieejams un ir spēkā sertifikāts, kas izdots saskaņā vai nu ar Direktīvu 2010/31/ES, vai arī ar šo direktīvu.

Prasību izdot energosnieguma sertifikātu nepiemēro, ja attiecībā uz ēku vai ēkas vienību ir pieejams un ir spēkā sertifikāts, kas izdots saskaņā vai nu ar Direktīvu 2010/31/ES, vai arī ar šo direktīvu.

Pamatojums

Pamatojums

Dažās dalībvalstīs līgumi tiek automātiski atjaunoti. Iejaukšanās nozīmētu juridisku strīdu uzsākšanu.

52.
  grozījums

52.

grozījums

17. panta 2. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis pieprasa, lai tad, kad tiek celta, pārdota vai izīrēta kāda ēka vai ēkas vienība
  vai kad tiek pagarināti īres līgumi
  , energosnieguma sertifikātu parāda iespējamajam īrniekam vai pircējam un nodod attiecīgajam pircējam vai īrniekam. | Dalībvalstis pieprasa, lai tad, kad tiek celta, pārdota vai izīrēta kāda ēka vai ēkas vienība, energosnieguma sertifikātu parāda iespējamajam
  jaunajam
  īrniekam vai pircējam un nodod attiecīgajam pircējam vai
  jaunajam
  īrniekam. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstis pieprasa, lai tad, kad tiek celta, pārdota vai izīrēta kāda ēka vai ēkas vienība
  vai kad tiek pagarināti īres līgumi
  , energosnieguma sertifikātu parāda iespējamajam īrniekam vai pircējam un nodod attiecīgajam pircējam vai īrniekam.

vai kad tiek pagarināti īres līgumi

Dalībvalstis pieprasa, lai tad, kad tiek celta, pārdota vai izīrēta kāda ēka vai ēkas vienība, energosnieguma sertifikātu parāda iespējamajam
  jaunajam
  īrniekam vai pircējam un nodod attiecīgajam pircējam vai
  jaunajam
  īrniekam.

jaunajam

jaunajam

Pamatojums

Pamatojums

Dažās dalībvalstīs līgumi tiek automātiski atjaunoti. Iejaukšanās nozīmētu juridisku strīdu uzsākšanu.

53.
  grozījums

53.

grozījums

19. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ēku energosnieguma datubāzes 1. Katra dalībvalsts izveido
  nacionālu
  ēku energosnieguma
  datubāzi
  , ar
  kuras
  palīdzību ir iespējams vākt datus par ēku energosniegumu un nacionālā ēku fonda kopējo energosniegumu. Datubāze dod iespēju vākt datus par aptverto ēku energosnieguma sertifikātiem, inspekcijām, ēkas renovācijas pasi, viedgatavības indikatoru un aprēķināto vai uzskaitīto enerģijas patēriņu. | Ēku energosnieguma
  un emisiju
  datubāzes 1. Katra dalībvalsts izveido
  nacionālas
  ēku energosnieguma
  datubāzes ar reģionālu dalījumu
  , ar
  kuru
  palīdzību ir iespējams vākt datus par ēku energosniegumu un
  ar tām saistītajām emisijām, kā arī par
  nacionālā ēku fonda kopējo energosniegumu
  un emisijām
  . Datubāze dod iespēju vākt datus par aptverto ēku energosnieguma sertifikātiem, inspekcijām, ēkas renovācijas pasi, viedgatavības indikatoru un aprēķināto vai uzskaitīto enerģijas patēriņu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ēku energosnieguma datubāzes 1. Katra dalībvalsts izveido
  nacionālu
  ēku energosnieguma
  datubāzi
  , ar
  kuras
  palīdzību ir iespējams vākt datus par ēku energosniegumu un nacionālā ēku fonda kopējo energosniegumu. Datubāze dod iespēju vākt datus par aptverto ēku energosnieguma sertifikātiem, inspekcijām, ēkas renovācijas pasi, viedgatavības indikatoru un aprēķināto vai uzskaitīto enerģijas patēriņu.

nacionālu

datubāzi

kuras

Ēku energosnieguma
  un emisiju
  datubāzes 1. Katra dalībvalsts izveido
  nacionālas
  ēku energosnieguma
  datubāzes ar reģionālu dalījumu
  , ar
  kuru
  palīdzību ir iespējams vākt datus par ēku energosniegumu un
  ar tām saistītajām emisijām, kā arī par
  nacionālā ēku fonda kopējo energosniegumu
  un emisijām
  . Datubāze dod iespēju vākt datus par aptverto ēku energosnieguma sertifikātiem, inspekcijām, ēkas renovācijas pasi, viedgatavības indikatoru un aprēķināto vai uzskaitīto enerģijas patēriņu.

un emisiju

nacionālas

datubāzes ar reģionālu dalījumu

kuru

ar tām saistītajām emisijām, kā arī par

un emisijām

Pamatojums

Pamatojums

Ir svarīgi izveidot nacionālas ēku energosnieguma un emisiju datubāzes, bet ar reģionālu dalījumu.

54.
  grozījums

54.

grozījums

26. panta 3. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis nodrošina, ka par šīs direktīvas īstenošanu atbildīgajām personām ir pieejami attiecīgi norādījumi un apmācība. Šādi norādījumi un apmācība pastiprina energosnieguma uzlabošanas nozīmi un, plānojot, projektējot, būvējot un renovējot rūpnieciskos vai dzīvojamos rajonus, ļauj apsvērt optimālo energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu, atjaunīgo energoresursu enerģijas izmantošanas un centralizētas siltumapgādes un aukstumapgādes kombināciju. Šādi norādījumi un apmācība var aptvert arī strukturālus uzlabojumus, pielāgošanos klimata pārmaiņām, ugunsdrošību, ar spēcīgu seismisko aktivitāti saistītus riskus, bīstamu vielu, arī azbesta, aizvākšanu, gaisa piesārņotāju emisijas (arī smalkās daļiņas) un piekļūstamību personām ar invaliditāti. | Dalībvalstis nodrošina, ka
  vietējām un reģionālajām pašvaldībām un
  par šīs direktīvas īstenošanu atbildīgajām personām ir pieejami attiecīgi norādījumi un apmācība. Šādi norādījumi un apmācība pastiprina
  enerģijas un materiālu pieprasījuma un
  energosnieguma uzlabošanas nozīmi
  , lai nodrošinātu ēku atbilstību bezemisiju un gandrīz bezemisiju standartiem visā to dzīves ciklā,
  un, plānojot, projektējot, būvējot un renovējot rūpnieciskos vai dzīvojamos rajonus, ļauj apsvērt optimālo
  enerģijas un materiālu pieprasījuma samazināšanas,
  energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu,
  nulles siltumnīcefekta gāzu emisiju,
  atjaunīgo energoresursu enerģijas izmantošanas un centralizētas siltumapgādes un aukstumapgādes kombināciju. Šādi norādījumi un apmācība var aptvert arī
  zemes izmantošanas un pilsētplānošanas rīcībpolitiku un arī
  strukturālus uzlabojumus, pielāgošanos klimata pārmaiņām, ugunsdrošību, ar spēcīgu seismisko aktivitāti saistītus riskus, bīstamu vielu, arī azbesta, aizvākšanu, gaisa piesārņotāju emisijas (arī smalkās daļiņas) un piekļūstamību personām ar invaliditāti. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstis nodrošina, ka par šīs direktīvas īstenošanu atbildīgajām personām ir pieejami attiecīgi norādījumi un apmācība. Šādi norādījumi un apmācība pastiprina energosnieguma uzlabošanas nozīmi un, plānojot, projektējot, būvējot un renovējot rūpnieciskos vai dzīvojamos rajonus, ļauj apsvērt optimālo energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu, atjaunīgo energoresursu enerģijas izmantošanas un centralizētas siltumapgādes un aukstumapgādes kombināciju. Šādi norādījumi un apmācība var aptvert arī strukturālus uzlabojumus, pielāgošanos klimata pārmaiņām, ugunsdrošību, ar spēcīgu seismisko aktivitāti saistītus riskus, bīstamu vielu, arī azbesta, aizvākšanu, gaisa piesārņotāju emisijas (arī smalkās daļiņas) un piekļūstamību personām ar invaliditāti.

Dalībvalstis nodrošina, ka
  vietējām un reģionālajām pašvaldībām un
  par šīs direktīvas īstenošanu atbildīgajām personām ir pieejami attiecīgi norādījumi un apmācība. Šādi norādījumi un apmācība pastiprina
  enerģijas un materiālu pieprasījuma un
  energosnieguma uzlabošanas nozīmi
  , lai nodrošinātu ēku atbilstību bezemisiju un gandrīz bezemisiju standartiem visā to dzīves ciklā,
  un, plānojot, projektējot, būvējot un renovējot rūpnieciskos vai dzīvojamos rajonus, ļauj apsvērt optimālo
  enerģijas un materiālu pieprasījuma samazināšanas,
  energoefektivitātes uzlabošanas pasākumu,
  nulles siltumnīcefekta gāzu emisiju,
  atjaunīgo energoresursu enerģijas izmantošanas un centralizētas siltumapgādes un aukstumapgādes kombināciju. Šādi norādījumi un apmācība var aptvert arī
  zemes izmantošanas un pilsētplānošanas rīcībpolitiku un arī
  strukturālus uzlabojumus, pielāgošanos klimata pārmaiņām, ugunsdrošību, ar spēcīgu seismisko aktivitāti saistītus riskus, bīstamu vielu, arī azbesta, aizvākšanu, gaisa piesārņotāju emisijas (arī smalkās daļiņas) un piekļūstamību personām ar invaliditāti.

vietējām un reģionālajām pašvaldībām un

enerģijas un materiālu pieprasījuma un

, lai nodrošinātu ēku atbilstību bezemisiju un gandrīz bezemisiju standartiem visā to dzīves ciklā,

enerģijas un materiālu pieprasījuma samazināšanas,

nulles siltumnīcefekta gāzu emisiju,

zemes izmantošanas un pilsētplānošanas rīcībpolitiku un arī

Pamatojums

Pamatojums

Pašsaprotams.

55.
  grozījums

55.

grozījums

3. pielikums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Jaunas bezemisiju ēkas gada kopējais primārās enerģijas izmantojums atbilst
  tabulā norādītajām maksimālajām robežvērtībām. (..)
  Jaunas vai renovētas bezemisiju ēkas gada kopējais primārās enerģijas izmantojums (neto gada izteiksmē) tiek pilnībā segts ar: – objektā uz vietas saražoto atjaunīgo energoresursu enerģiju, kas atbilst Direktīvas (ES) 2018/2001 [grozītā AERD] 7. panta kritērijiem, – atjaunīgo enerģiju, ko nodrošina atjaunīgās enerģijas kopiena Direktīvas (ES) 2018/2001 [grozītā AERD] 22. panta nozīmē, vai – atjaunīgo enerģiju un atlikumsiltumu no efektīvas centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas saskaņā ar Direktīvas (ES) .../... [pārstrādāta EED] 24. panta 1. punktu. Bezemisiju ēka objektā uz vietas nerada oglekļa emisijas no fosilajiem kurināmajiem. Tikai tad, ja ēkas būtības dēļ vai tāpēc, ka nav piekļuves atjaunīgās enerģijas kopienām vai atbilstīgām centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmām, tehniski nav iespējams izpildīt pirmās daļas prasības, gada kopējo primārās enerģijas izmantojumu var segt arī ar enerģiju no tīkla, ievērojot valsts līmenī noteiktos kritērijus. | Jaunas bezemisiju ēkas gada kopējais primārās enerģijas izmantojums atbilst
  4.–6. pantā izklāstītajai metodikai
  .
  Tā būtu jāizstrādā un jāpapildina ar prasībām par siltumnīcefekta gāzu emisijām, lai nodrošinātu atbilstību ES klimatneitralitātes mērķrādītājam.
  Jaunas vai renovētas bezemisiju ēkas gada kopējais primārās enerģijas izmantojums (neto gada izteiksmē) tiek pilnībā segts ar: – objektā uz vietas saražoto
  vai no tīkla nodrošināto
  atjaunīgo energoresursu enerģiju
  vai atgūto enerģiju
  , kas atbilst Direktīvas (ES) 2018/2001 [grozītā AERD] 7. panta kritērijiem, – atjaunīgo enerģiju, ko nodrošina atjaunīgās enerģijas kopiena Direktīvas (ES) 2018/2001 [grozītā AERD] 22. panta nozīmē, vai – atjaunīgo enerģiju un atlikumsiltumu no efektīvas centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas saskaņā ar Direktīvas (ES) .../... [pārstrādāta EED] 24. panta 1. punktu. Bezemisiju ēka objektā uz vietas nerada oglekļa emisijas no fosilajiem kurināmajiem. Tikai tad, ja ēkas būtības dēļ vai tāpēc, ka nav piekļuves atjaunīgās enerģijas kopienām vai atbilstīgām centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmām, tehniski nav iespējams izpildīt pirmās daļas prasības, gada kopējo primārās enerģijas izmantojumu var segt arī ar enerģiju no tīkla, ievērojot valsts līmenī noteiktos kritērijus. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Jaunas bezemisiju ēkas gada kopējais primārās enerģijas izmantojums atbilst
  tabulā norādītajām maksimālajām robežvērtībām. (..)
  Jaunas vai renovētas bezemisiju ēkas gada kopējais primārās enerģijas izmantojums (neto gada izteiksmē) tiek pilnībā segts ar: – objektā uz vietas saražoto atjaunīgo energoresursu enerģiju, kas atbilst Direktīvas (ES) 2018/2001 [grozītā AERD] 7. panta kritērijiem, – atjaunīgo enerģiju, ko nodrošina atjaunīgās enerģijas kopiena Direktīvas (ES) 2018/2001 [grozītā AERD] 22. panta nozīmē, vai – atjaunīgo enerģiju un atlikumsiltumu no efektīvas centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas saskaņā ar Direktīvas (ES) .../... [pārstrādāta EED] 24. panta 1. punktu. Bezemisiju ēka objektā uz vietas nerada oglekļa emisijas no fosilajiem kurināmajiem. Tikai tad, ja ēkas būtības dēļ vai tāpēc, ka nav piekļuves atjaunīgās enerģijas kopienām vai atbilstīgām centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmām, tehniski nav iespējams izpildīt pirmās daļas prasības, gada kopējo primārās enerģijas izmantojumu var segt arī ar enerģiju no tīkla, ievērojot valsts līmenī noteiktos kritērijus.

tabulā norādītajām maksimālajām robežvērtībām. (..)

Jaunas bezemisiju ēkas gada kopējais primārās enerģijas izmantojums atbilst
  4.–6. pantā izklāstītajai metodikai
  .
  Tā būtu jāizstrādā un jāpapildina ar prasībām par siltumnīcefekta gāzu emisijām, lai nodrošinātu atbilstību ES klimatneitralitātes mērķrādītājam.
  Jaunas vai renovētas bezemisiju ēkas gada kopējais primārās enerģijas izmantojums (neto gada izteiksmē) tiek pilnībā segts ar: – objektā uz vietas saražoto
  vai no tīkla nodrošināto
  atjaunīgo energoresursu enerģiju
  vai atgūto enerģiju
  , kas atbilst Direktīvas (ES) 2018/2001 [grozītā AERD] 7. panta kritērijiem, – atjaunīgo enerģiju, ko nodrošina atjaunīgās enerģijas kopiena Direktīvas (ES) 2018/2001 [grozītā AERD] 22. panta nozīmē, vai – atjaunīgo enerģiju un atlikumsiltumu no efektīvas centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas saskaņā ar Direktīvas (ES) .../... [pārstrādāta EED] 24. panta 1. punktu. Bezemisiju ēka objektā uz vietas nerada oglekļa emisijas no fosilajiem kurināmajiem. Tikai tad, ja ēkas būtības dēļ vai tāpēc, ka nav piekļuves atjaunīgās enerģijas kopienām vai atbilstīgām centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmām, tehniski nav iespējams izpildīt pirmās daļas prasības, gada kopējo primārās enerģijas izmantojumu var segt arī ar enerģiju no tīkla, ievērojot valsts līmenī noteiktos kritērijus.

4.–6. pantā izklāstītajai metodikai

Tā būtu jāizstrādā un jāpapildina ar prasībām par siltumnīcefekta gāzu emisijām, lai nodrošinātu atbilstību ES klimatneitralitātes mērķrādītājam.

vai no tīkla nodrošināto

vai atgūto enerģiju

Pamatojums

Pamatojums

Pašsaprotams.

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

II.

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | uzsver, ka ĒEED pārskatīšana ir paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” stūrakmens un ka tai ir ārkārtīgi liela nozīme Renovācijas viļņa īstenošanā. Tāpēc ir ļoti svarīgi gādāt, ka šajā pārskatīšanā tiek paredzēts pareizais vērienīguma līmenis un tiek ieviesti pienācīgi atbalsta mehānismi, lai līdz 2050. gadam panāktu ES ēku fonda klimatneitralitāti; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka ĒEED pārskatīšana ir paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” stūrakmens un ka tai ir ārkārtīgi liela nozīme Renovācijas viļņa īstenošanā. Tāpēc ir ļoti svarīgi gādāt, ka šajā pārskatīšanā tiek paredzēts pareizais vērienīguma līmenis un tiek ieviesti pienācīgi atbalsta mehānismi, lai līdz 2050. gadam panāktu ES ēku fonda klimatneitralitāti;

| 2. | atzinīgi vērtē priekšlikumā ietverto norādi uz pielāgošanās politiku; tomēr uzskata, ka pielāgošanās būtu stingrāk jāintegrē šajā priekšlikumā un jāiekļauj renovācijas pasē; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē priekšlikumā ietverto norādi uz pielāgošanās politiku; tomēr uzskata, ka pielāgošanās būtu stingrāk jāintegrē šajā priekšlikumā un jāiekļauj renovācijas pasē;

| 3. | ir gandarīta par priekšlikumā ietverto atsauci uz apritīguma pieeju un uzsver, ka dokumenta tekstā uz apritīgumu ir jāatsaucas sistemātiski, ņemot vērā arī iemiesoto oglekli; |
| --- | --- |

3.

ir gandarīta par priekšlikumā ietverto atsauci uz apritīguma pieeju un uzsver, ka dokumenta tekstā uz apritīgumu ir jāatsaucas sistemātiski, ņemot vērā arī iemiesoto oglekli;

| 4. | uzskata: ņemot vērā gaidāmās klimatiskās pārkārtošanās un energoapgādes drošības problemātikas mērogu, enerģētikas pārkārtošanā ir vajadzīga drosmīgāka pieeja, kā skaidri izklāstīts REPowerEU plānā. Šādai pieejai būtu jāietver arī tehniskā palīdzība, apmācība un darba ņēmēju kvalifikācijas celšana, kā arī vietējo un reģionālo pašvaldību spēju stiprināšana; tāpēc uzskata, ka enerģētiskās pietiekamības jēdzienam priekšlikumā ierādāma ļoti nozīmīga vieta un ka tas jāiekļauj renovācijas pasē; |
| --- | --- |

4.

uzskata: ņemot vērā gaidāmās klimatiskās pārkārtošanās un energoapgādes drošības problemātikas mērogu, enerģētikas pārkārtošanā ir vajadzīga drosmīgāka pieeja, kā skaidri izklāstīts REPowerEU

| 5. | uzsver, ka ēku masveida renovācija ir iespēja risināt enerģētiskās nabadzības problēmu un padarīt mazaizsargāto mājsaimniecību un uzņēmumu ēkas enerģijas ziņā pozitīvas; šajā nolūkā mudina izveidot visaptverošu politiku attiecībā uz enerģētisko nabadzību, lai nepieļautu, ka Renovācijas vilnis viscaur Eiropas Savienībā saasina enerģētiskās nabadzības problēmas. Tāpēc aicina Komisiju ieviest visaptverošu enerģētiskās nabadzības izskaušanas stratēģiju un pauž gatavību sadarboties ar jaunizveidoto Enerģētiskās nabadzības un mazaizsargāto patērētāju koordinācijas grupu, lai varētu izstrādāt tādu stratēģiju, kas būtu piemērota īstenošanai vietējā un reģionālajā līmenī. Šajā saistībā būtu jāpiedāvā risinājumi vecāka gadagājuma cilvēkiem, kā finansēt vajadzīgos klimata aizsardzības pasākumus, un steidzami uzmanība jāpievērš pensionāriem, kuru mājoklis ir viņu nodrošinājums vecumdienām; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka ēku masveida renovācija ir iespēja risināt enerģētiskās nabadzības problēmu un padarīt mazaizsargāto mājsaimniecību un uzņēmumu ēkas enerģijas ziņā pozitīvas; šajā nolūkā mudina izveidot visaptverošu politiku attiecībā uz enerģētisko nabadzību, lai nepieļautu, ka Renovācijas vilnis viscaur Eiropas Savienībā saasina enerģētiskās nabadzības problēmas. Tāpēc aicina Komisiju ieviest visaptverošu enerģētiskās nabadzības izskaušanas stratēģiju un pauž gatavību sadarboties ar jaunizveidoto Enerģētiskās nabadzības un mazaizsargāto patērētāju koordinācijas grupu, lai varētu izstrādāt tādu stratēģiju, kas būtu piemērota īstenošanai vietējā un reģionālajā līmenī. Šajā saistībā būtu jāpiedāvā risinājumi vecāka gadagājuma cilvēkiem, kā finansēt vajadzīgos klimata aizsardzības pasākumus, un steidzami uzmanība jāpievērš pensionāriem, kuru mājoklis ir viņu nodrošinājums vecumdienām;

| 6. | uzskata, ka bezemisiju un gandrīz bezemisiju ēkas definīcijā ir jāiekļauj aprites cikla pieeja, lai līdz 2050. gadam veicinātu klimatneitrālu ēku fondu: tajā jāņem vērā tehnoloģiskā neitralitāte un holistiska pieeja energosistēmām, lai atspoguļotu dažādos apstākļus vietējā, reģionālā un dalībvalstu līmenī. Definīcijā būtu jāakceptē arī enerģija no elektrotīkliem un gāzes tīkliem, ja to ražo no atjaunīgiem energoresursiem un atgūtās enerģijas. Tai būtu jāatbilst Energoefektivitātes direktīvā un Atjaunojamo energoresursu direktīvā izklāstītajām dekarbonizācijas pieejām, kas jāīsteno visā energosistēmā, un tai vajadzētu aptvert ne tikai ēkas; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka bezemisiju un gandrīz bezemisiju ēkas definīcijā ir jāiekļauj aprites cikla pieeja, lai līdz 2050. gadam veicinātu klimatneitrālu ēku fondu: tajā jāņem vērā tehnoloģiskā neitralitāte un holistiska pieeja energosistēmām, lai atspoguļotu dažādos apstākļus vietējā, reģionālā un dalībvalstu līmenī. Definīcijā būtu jāakceptē arī enerģija no elektrotīkliem un gāzes tīkliem, ja to ražo no atjaunīgiem energoresursiem un atgūtās enerģijas. Tai būtu jāatbilst Energoefektivitātes direktīvā un Atjaunojamo energoresursu direktīvā izklāstītajām dekarbonizācijas pieejām, kas jāīsteno visā energosistēmā, un tai vajadzētu aptvert ne tikai ēkas;

| 7. | uzskata, ka minimālo energoefektivitātes standartu izmantošana, ja tā nebūs pietiekami vērienīga, varētu novest pie iesīkstes efekta, kas samazinātu Renovācijas viļņa mērķu vērienīgumu un faktiski padarītu to nepiemērotu 2030. un 2050. gada mērķrādītājiem, kuri ir būtiski ne tikai klimata pārkārtošanai, bet arī energoapgādes drošības veicināšanai. Minimālo energoefektivitātes standartu pieejā būtu jāiekļauj arī dzīves ciklam piemērojamās SEG prasības celtniecības un atjaunīgās enerģijas piegādes jomā. Uzsver, ka minimālo energoefektivitātes standartu izmantošana būs efektīva tikai tad, ja ar šiem standartiem izdosies saglabāt vērienīgus mērķus un ja tos papildinās pasākumi, kas palīdz pārvarēt šķēršļus, kuri līdz šim kavējuši renovācijas centienus, kā arī nepieciešamais finansējums un tehniskais atbalsts, kas palīdz tos īstenot; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka minimālo energoefektivitātes standartu izmantošana, ja tā nebūs pietiekami vērienīga, varētu novest pie iesīkstes efekta, kas samazinātu Renovācijas viļņa mērķu vērienīgumu un faktiski padarītu to nepiemērotu 2030. un 2050. gada mērķrādītājiem, kuri ir būtiski ne tikai klimata pārkārtošanai, bet arī energoapgādes drošības veicināšanai. Minimālo energoefektivitātes standartu pieejā būtu jāiekļauj arī dzīves ciklam piemērojamās SEG prasības celtniecības un atjaunīgās enerģijas piegādes jomā. Uzsver, ka minimālo energoefektivitātes standartu izmantošana būs efektīva tikai tad, ja ar šiem standartiem izdosies saglabāt vērienīgus mērķus un ja tos papildinās pasākumi, kas palīdz pārvarēt šķēršļus, kuri līdz šim kavējuši renovācijas centienus, kā arī nepieciešamais finansējums un tehniskais atbalsts, kas palīdz tos īstenot;

| 8. | atzīmē, ka uzmanība ir jāpievērš ēkām ar visnelabvēlīgākajiem rādītājiem un tādām ēkām, kurām ir liels energotaupības potenciāls; uzsver, ka ir jābūt pieejamam kvalificētam darbaspēkam un uzņēmējiem; atzīmē šo pasākumu ietekmi uz ēku vērtību un nekustamā īpašuma tirgiem un norāda, ka tā nedrīkst palielināt izmaksas īrniekiem; tādēļ prasa nodrošināt dalībvalstīm juridisku iespēju pieprasīt noteikto termiņu pagarinājumu, ja to pamato ārkārtas apstākļi; |
| --- | --- |

8.

atzīmē, ka uzmanība ir jāpievērš ēkām ar visnelabvēlīgākajiem rādītājiem un tādām ēkām, kurām ir liels energotaupības potenciāls; uzsver, ka ir jābūt pieejamam kvalificētam darbaspēkam un uzņēmējiem; atzīmē šo pasākumu ietekmi uz ēku vērtību un nekustamā īpašuma tirgiem un norāda, ka tā nedrīkst palielināt izmaksas īrniekiem; tādēļ prasa nodrošināt dalībvalstīm juridisku iespēju pieprasīt noteikto termiņu pagarinājumu, ja to pamato ārkārtas apstākļi;

| 9. | norāda, ka “nozīmīga renovācija” esošajās ēkās neatkarīgi no to platības tiek veikta reizi 25 gados (dzīvojamās ēkās) vai reizi 15 gados (nedzīvojamās ēkās); tāpēc uzskata, ka pakāpeniskas renovācijas pieeja var kavēt Renovācijas viļņa mērķu sasniegšanu un novest pie neekonomiskām pieejām ēku renovācijai, kurā drīzāk būtu jāizmanto sistemātiska un integrēta pieeja, nevis vairāki atsevišķi pasākumi. Šajā saistībā RK aicina Komisiju un dalībvalstis sniegt norādījumus par vēsturisku ēku energoefektivitātes uzlabošanu, izmantojot arī Eiropas “Bauhaus” iniciatīvas darbu. Šo ēku renovācija būtu jāatbalsta ar īpašām finansēšanas shēmām, un būtu jānodrošina pienācīgs laika grafika elastīgums; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka “nozīmīga renovācija” esošajās ēkās neatkarīgi no to platības tiek veikta reizi 25 gados (dzīvojamās ēkās) vai reizi 15 gados (nedzīvojamās ēkās); tāpēc uzskata, ka pakāpeniskas renovācijas pieeja var kavēt Renovācijas viļņa mērķu sasniegšanu un novest pie neekonomiskām pieejām ēku renovācijai, kurā drīzāk būtu jāizmanto sistemātiska un integrēta pieeja, nevis vairāki atsevišķi pasākumi. Šajā saistībā RK aicina Komisiju un dalībvalstis sniegt norādījumus par vēsturisku ēku energoefektivitātes uzlabošanu, izmantojot arī Eiropas “Bauhaus

| 10. | uzsver: lai ēku renovācijā varētu notikt pāreja uz sistemātisku, uz apriti vērstu pieeju, būs jāpieliek ievērojamas pūles saistībā ar pārkvalifikāciju un atbalstu vietējām kompetencēm gan publiskajā, gan privātajā sektorā; |
| --- | --- |

10.

uzsver: lai ēku renovācijā varētu notikt pāreja uz sistemātisku, uz apriti vērstu pieeju, būs jāpieliek ievērojamas pūles saistībā ar pārkvalifikāciju un atbalstu vietējām kompetencēm gan publiskajā, gan privātajā sektorā;

| 11. | uzskata: lai drosmīga pieeja ēku renovācijas jomā kļūtu plaši izplatīta, nozīmīgu lomu varētu piešķirt publiskajam iepirkumam. Šajā saistībā Komiteja uzsver, ka tāda renovācija, ko pasūta publiskā sektora struktūras, būtu jāatbalsta ar dalībvalstu un ES norādēm un pēc iespējas vienmēr būtu jāievēro zaļa un apritīga publiskā iepirkuma kritēriji; |
| --- | --- |

11.

uzskata: lai drosmīga pieeja ēku renovācijas jomā kļūtu plaši izplatīta, nozīmīgu lomu varētu piešķirt publiskajam iepirkumam. Šajā saistībā Komiteja uzsver, ka tāda renovācija, ko pasūta publiskā sektora struktūras, būtu jāatbalsta ar dalībvalstu un ES norādēm un pēc iespējas vienmēr būtu jāievēro zaļa un apritīga publiskā iepirkuma kritēriji;

| 12. | uzsver, ka ēku fonda energoefektivitāti nevar panākt, koncentrējoties tikai uz atsevišķām ēkām, un ka ar pilsētplānošanu un teritoriālo plānošanu ir jāatbalsta individuālie pasākumi, izmantojot sistemātisku, uz rajoniem orientētu pieeju pilsētu energoefektivitātei; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka ēku fonda energoefektivitāti nevar panākt, koncentrējoties tikai uz atsevišķām ēkām, un ka ar pilsētplānošanu un teritoriālo plānošanu ir jāatbalsta individuālie pasākumi, izmantojot sistemātisku, uz rajoniem orientētu pieeju pilsētu energoefektivitātei;

| 13. | atkārtoti norāda, ka Renovācijas viļņa mērķus nevar sasniegt bez ievērojamiem un īpaši tam iedalītiem resursiem gan finansējuma, gan spēju veidošanas un tehniskā atbalsta ziņā; uzsver, ka ĒEED ir iespēja popularizēt vienas pieturas aģentūru izmantošanu kā galveno direktīvas īstenošanas instrumentu; |
| --- | --- |

13.

atkārtoti norāda, ka Renovācijas viļņa mērķus nevar sasniegt bez ievērojamiem un īpaši tam iedalītiem resursiem gan finansējuma, gan spēju veidošanas un tehniskā atbalsta ziņā; uzsver, ka ĒEED ir iespēja popularizēt vienas pieturas aģentūru izmantošanu kā galveno direktīvas īstenošanas instrumentu;

| 14. | uzskata, ka lauku reģioniem un, vispārīgāk, reģioniem ar daudzām vienas ģimenes un vairāku ģimeņu ēkām ir atšķirīgas prasības un ir vajadzīgi citādi risinājumi nekā pilsētu struktūrām. Šis aspekts ir jāatspoguļo arī direktīvā; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka lauku reģioniem un, vispārīgāk, reģioniem ar daudzām vienas ģimenes un vairāku ģimeņu ēkām ir atšķirīgas prasības un ir vajadzīgi citādi risinājumi nekā pilsētu struktūrām. Šis aspekts ir jāatspoguļo arī direktīvā;

| 15. | norāda, ka vēsturiskām ēkām ES pilsētās ir būtiska kultūras un simboliska vērtība; uzskata, ka ir jāsaglabā to arhitektoniskā vērtība un jārod risinājumi, kā šīm ēkām kalpot arī par sabiedrisko ēku paraugu. Šajā saistībā RK aicina Komisiju un dalībvalstis sniegt norādījumus par vēsturisku ēku energoefektivitātes uzlabošanu un šim nolūkam izveidot īpašas finansēšanas shēmas. |
| --- | --- |

15.

norāda, ka vēsturiskām ēkām ES pilsētās ir būtiska kultūras un simboliska vērtība; uzskata, ka ir jāsaglabā to arhitektoniskā vērtība un jārod risinājumi, kā šīm ēkām kalpot arī par sabiedrisko ēku paraugu. Šajā saistībā RK aicina Komisiju un dalībvalstis sniegt norādījumus par vēsturisku ēku energoefektivitātes uzlabošanu un šim nolūkam izveidot īpašas finansēšanas shēmas.

Briselē, 2022. gada 30. jūnijā

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2284 (2016. gada 14. decembris) par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK (OV L 344, 17.12.2016., 1. lpp.).

1

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2284 (2016. gada 14. decembris) par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK (OV L 344, 17.12.2016., 1. lpp.).

1

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/148/EK (2009. gada 30. novembris) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar pakļaušanu azbesta iedarbībai darba vietā (OV L 330, 16.12.2009., 28. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2284 (2016. gada 14. decembris) par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK (OV L 344, 17.12.2016., 1. lpp.).

2

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/148/EK (2009. gada 30. novembris) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar pakļaušanu azbesta iedarbībai darba vietā (OV L 330, 16.12.2009., 28. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2284 (2016. gada 14. decembris) par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK (OV L 344, 17.12.2016., 1. lpp.).

2

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1058 (2021. gada 24. jūnijs) par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (OV L 231, 30.6.2021., 60. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/2115 (2021. gada 2. decembris), ar ko izveido noteikumus par atbalstu stratēģiskajiem plāniem, kuri dalībvalstīm jāizstrādā saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP stratēģiskie plāni) un kurus finansē no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) un no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), un ar ko atceļ Regulas (ES) Nr. 1305/2013 un (ES) Nr. 1307/2013 (OV L 435, 6.12.2021., 1. lpp.).

2

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1058 (2021. gada 24. jūnijs) par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (OV L 231, 30.6.2021., 60. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/2115 (2021. gada 2. decembris), ar ko izveido noteikumus par atbalstu stratēģiskajiem plāniem, kuri dalībvalstīm jāizstrādā saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP stratēģiskie plāni) un kurus finansē no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) un no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), un ar ko atceļ Regulas (ES) Nr. 1305/2013 un (ES) Nr. 1307/2013 (OV L 435, 6.12.2021., 1. lpp.).

2

---

| 30.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 375/112 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 375/112

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Eiropas Datu akts”

(2022/C 375/10)

| Ziņotāja: | Anne KARJALAINEN (FI/PSE), Keravas pilsētas domes locekle |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par saskaņotiem noteikumiem par taisnīgu piekļuvi datiem un to lietošanu (Datu akts)
  COM(2022) 68 final |

Ziņotāja:

Anne KARJALAINEN (FI/PSE), Keravas pilsētas domes locekle

Atsauces dokuments:

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par saskaņotiem noteikumiem par taisnīgu piekļuvi datiem un to lietošanu (Datu akts)

COM(2022) 68 final

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1. grozījums

57. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ārkārtējā stāvoklī, piemēram, sabiedrības veselības ārkārtējā stāvoklī, avārijās, ko izraisa vides degradācija, un lielās dabas katastrofās, arī tādās, ko saasina klimata pārmaiņas, kā arī cilvēka izraisītās lielās katastrofas, piemēram, lielos kiberdrošības incidentos, vispārības intereses, kas rodas datu izmantošanā, ir pārākas par datu turētāju interesēm brīvi rīkoties ar viņu rīcībā esošiem datiem. Šādā gadījumā jāuzliek pienākums datu turētājiem datus pēc pieprasījuma darīt pieejamus publiskā sektora struktūrām vai Savienības iestādēm, aģentūrām vai struktūrām. Ārkārtēja stāvokļa pastāvēšanu
  attiecīgā kārtībā
  nosaka
  dalībvalstis vai attiecīgas starptautiskas organizācijas
  . | Ārkārtējā stāvoklī, piemēram, sabiedrības veselības ārkārtējā stāvoklī, avārijās, ko izraisa vides degradācija, un lielās dabas katastrofās, arī tādās, ko saasina klimata pārmaiņas, kā arī cilvēka izraisītās lielās katastrofas, piemēram, lielos kiberdrošības incidentos, vispārības intereses, kas rodas datu izmantošanā, ir pārākas par datu turētāju interesēm brīvi rīkoties ar viņu rīcībā esošiem datiem. Šādā gadījumā jāuzliek pienākums datu turētājiem datus pēc pieprasījuma darīt pieejamus publiskā sektora struktūrām vai Savienības iestādēm, aģentūrām vai struktūrām. Ārkārtēja stāvokļa pastāvēšanu nosaka
  kopīgi ar ES/EEZ dalībvalstīm un, konkrētāk, dalībvalstīs, t.i., datu pieprasījuma gadījumā ārkārtēja stāvokļa pastāvēšanu nosaka saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību normām, kuras publiskā sektora struktūra pieprasa datus
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ārkārtējā stāvoklī, piemēram, sabiedrības veselības ārkārtējā stāvoklī, avārijās, ko izraisa vides degradācija, un lielās dabas katastrofās, arī tādās, ko saasina klimata pārmaiņas, kā arī cilvēka izraisītās lielās katastrofas, piemēram, lielos kiberdrošības incidentos, vispārības intereses, kas rodas datu izmantošanā, ir pārākas par datu turētāju interesēm brīvi rīkoties ar viņu rīcībā esošiem datiem. Šādā gadījumā jāuzliek pienākums datu turētājiem datus pēc pieprasījuma darīt pieejamus publiskā sektora struktūrām vai Savienības iestādēm, aģentūrām vai struktūrām. Ārkārtēja stāvokļa pastāvēšanu
  attiecīgā kārtībā
  nosaka
  dalībvalstis vai attiecīgas starptautiskas organizācijas
  .

Ārkārtējā stāvoklī, piemēram, sabiedrības veselības ārkārtējā stāvoklī, avārijās, ko izraisa vides degradācija, un lielās dabas katastrofās, arī tādās, ko saasina klimata pārmaiņas, kā arī cilvēka izraisītās lielās katastrofas, piemēram, lielos kiberdrošības incidentos, vispārības intereses, kas rodas datu izmantošanā, ir pārākas par datu turētāju interesēm brīvi rīkoties ar viņu rīcībā esošiem datiem. Šādā gadījumā jāuzliek pienākums datu turētājiem datus pēc pieprasījuma darīt pieejamus publiskā sektora struktūrām vai Savienības iestādēm, aģentūrām vai struktūrām. Ārkārtēja stāvokļa pastāvēšanu nosaka
  kopīgi ar ES/EEZ dalībvalstīm un, konkrētāk, dalībvalstīs, t.i., datu pieprasījuma gadījumā ārkārtēja stāvokļa pastāvēšanu nosaka saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību normām, kuras publiskā sektora struktūra pieprasa datus
  .

Pamatojums

Definīcijas ir svarīgas, lai nodrošinātu konsekventu saziņu un vienlīdzīgu izpratni par lietām. Ārkārtas stāvokļa noteikšana ir īpaši svarīga, jo tā uzliek uzņēmumiem pienākumu sniegt datus bez atlīdzības.

2. grozījums

Aiz 61. apsvēruma pievienot šādu jaunu apsvērumu:

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | (jauns) Saistībā ar šo regulu jāņem vērā publiska piekļuve oficiāliem dokumentiem un no tā izrietošie valsts tiesību akti. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(jauns) Saistībā ar šo regulu jāņem vērā publiska piekļuve oficiāliem dokumentiem un no tā izrietošie valsts tiesību akti.

Pamatojums

Regulai ir jāatbilst publiskas piekļuves principa mērķiem un interesēm, ko aizsargā konfidencialitātes noteikumi.

3. grozījums

2. panta 10. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| “ārkārtējs stāvoklis” ir ārkārtēji apstākļi, kas skar Savienības, dalībvalsts vai tās daļas iedzīvotājus un var nopietni un ilgstoši ietekmēt dzīves apstākļus un ekonomisko stabilitāti vai būtiski iedragāt ekonomiskos aktīvus Savienībā vai attiecīgajā dalībvalstī; | “ārkārtējs stāvoklis” ir ārkārtēji apstākļi, kas skar Savienības, dalībvalsts vai tās daļas iedzīvotājus un var nopietni un ilgstoši ietekmēt dzīves apstākļus un ekonomisko stabilitāti vai būtiski iedragāt ekonomiskos aktīvus Savienībā vai attiecīgajā dalībvalstī. Ārkārtēja stāvokļa pastāvēšanu nosaka kopīgi ar ES/EEZ dalībvalstīm un, konkrēti, dalībvalstīs, t.i., datu pieprasījuma gadījumā ārkārtas stāvokli nosaka saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kuras publiskā sektora struktūra pieprasa datus
  ; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

“ārkārtējs stāvoklis” ir ārkārtēji apstākļi, kas skar Savienības, dalībvalsts vai tās daļas iedzīvotājus un var nopietni un ilgstoši ietekmēt dzīves apstākļus un ekonomisko stabilitāti vai būtiski iedragāt ekonomiskos aktīvus Savienībā vai attiecīgajā dalībvalstī;

“ārkārtējs stāvoklis” ir ārkārtēji apstākļi, kas skar Savienības, dalībvalsts vai tās daļas iedzīvotājus un var nopietni un ilgstoši ietekmēt dzīves apstākļus un ekonomisko stabilitāti vai būtiski iedragāt ekonomiskos aktīvus Savienībā vai attiecīgajā dalībvalstī. Ārkārtēja stāvokļa pastāvēšanu nosaka kopīgi ar ES/EEZ dalībvalstīm un, konkrēti, dalībvalstīs, t.i., datu pieprasījuma gadījumā ārkārtas stāvokli nosaka saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kuras publiskā sektora struktūra pieprasa datus
  ;

Pamatojums

Definīcijas ir svarīgas, lai nodrošinātu konsekventu saziņu un vienlīdzīgu izpratni par lietām. Ārkārtas stāvokļa noteikšana ir īpaši svarīga, jo tā uzliek uzņēmumiem pienākumu sniegt datus bez atlīdzības.

4. grozījums

2. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | (21.) | (jauns) “vispārējas nozīmes pakalpojumi” ir pakalpojumi, kurus par tādiem klasificē dalībvalstu iestādes un uz kuriem attiecas īpašas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(21.)

Pamatojums

Regulā būtu jāiekļauj pienākums sniegt datus kopīgošanai sabiedrības interesēs, ja ir radusies vispārēja ārkārtas situācija.

5. grozījums

14. panta 2. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Šī nodaļa neattiecas uz maziem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem, kas definēti Ieteikuma 2003/361/EK pielikuma 2. pantā. | Šī nodaļa neattiecas uz maziem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem, kas definēti Ieteikuma 2003/361/EK pielikuma 2. pantā
  , izņemot gadījumus, kad sniegtie dati attiecas uz vietējo līmeni un ir jānodod vietējām publiskajām struktūrām vai saistībā ar vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai valsts mēroga īstenošanas tiesību aktiem
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Šī nodaļa neattiecas uz maziem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem, kas definēti Ieteikuma 2003/361/EK pielikuma 2. pantā.

Šī nodaļa neattiecas uz maziem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem, kas definēti Ieteikuma 2003/361/EK pielikuma 2. pantā
  , izņemot gadījumus, kad sniegtie dati attiecas uz vietējo līmeni un ir jānodod vietējām publiskajām struktūrām vai saistībā ar vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai valsts mēroga īstenošanas tiesību aktiem
  .

Pamatojums

Būtu jāveicina datu apmaiņa starp vietējo ekosistēmu dalībniekiem neatkarīgi no attiecīgās privātās struktūras lieluma un vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu gadījumā.

6. grozījums

15. panta c) apakšpunkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | 3. | (jauns) pieprasītie dati attiecas uz vispārējas nozīmes pakalpojumiem vai vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, kurus sniedz saskaņā ar spēkā esošajiem ES tiesību aktiem un kurus visus sniedz vietējā (pašvaldību) līmenī. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

3.

Pamatojums

Labas prakses piemēri liecina, ka publiskā un privātā sektora partnerības var veicināt veselīgu vietējo ekosistēmu veidošanos. Šādas partnerības ir arī pamats daudziem pakalpojumiem (piemēram, viedajai mobilitātei), ko sniedz viedās pilsētās un pašvaldībās. Tā kā datu apmaiņa var ilgtspējīgi uzlabot iedzīvotāju dzīvi, datu izmantošanai šajos nolūkos būtu jākļūst par normu.

7. grozījums

17. panta 1. punkta a) apakšpunkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| a) | precizē, kuri dati ir vajadzīgi; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

a)

precizē, kuri dati ir vajadzīgi;

| a) | saskaņā ar Komisijas noteikto obligāto prasību attiecībā uz datu pieprasījumiem
  precizē, kuri dati ir vajadzīgi; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar Komisijas noteikto obligāto prasību attiecībā uz datu pieprasījumiem
  precizē, kuri dati ir vajadzīgi;

Pamatojums

Attiecīgi jānorāda uz obligāto prasību attiecībā uz datu pieprasījumiem Eiropā. No datu pieprasījumu saskaņošanas labumu gūs arī uzņēmumi.

8. grozījums

17. panta 2. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| a) | ir datu turētājam saprotamā skaidrā, kodolīgā un vienkāršā valodā; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

a)

ir datu turētājam saprotamā skaidrā, kodolīgā un vienkāršā valodā;

| a) | ir datu turētājam saprotamā skaidrā, kodolīgā un vienkāršā valodā
  un, ja dati tiek pieprasīti no datu turētāja citā ES/EEZ dalībvalstī, tās ES/EEZ dalībvalsts valodā, kas ir datu turētāja rezidence
  ; |
| --- | --- |

a)

ir datu turētājam saprotamā skaidrā, kodolīgā un vienkāršā valodā
  un, ja dati tiek pieprasīti no datu turētāja citā ES/EEZ dalībvalstī, tās ES/EEZ dalībvalsts valodā, kas ir datu turētāja rezidence
  ;

Pamatojums

Būtu jāparedz skaidri noteikumi attiecībā uz informācijas pārrobežu pieprasījumiem, tostarp uz valodu, kādā iesniedzami informācijas pieprasījumi.

9. grozījums

17. panta 2. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| f) | bez liekas kavēšanās tiek darīts publiski pieejams tiešsaistē. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

f)

bez liekas kavēšanās tiek darīts publiski pieejams tiešsaistē.

Pamatojums

Datu akta 17. panta 2. punkta f) apakšpunkts būtu jāsvītro. Pienākums uzturēt publisku reģistru par ārkārtas situācijām savukārt varētu kļūt par draudu drošībai un palielināt administratīvo slogu.

10. grozījums

18. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Datu turētājs, kas saņem pieprasījumu par
  piekļuvi datiem
  saskaņā ar šo nodaļu, datus pieprasījuma iesniedzējai publiskā sektora struktūrai vai Savienības iestādei, aģentūrai vai struktūrai dara pieejamus bez liekas kavēšanās. | 1.   Datu turētājs, kas saņem pieprasījumu par
  datu sniegšanu
  saskaņā ar šo nodaļu, datus pieprasījuma iesniedzējai publiskā sektora struktūrai vai Savienības iestādei, aģentūrai vai struktūrai dara pieejamus bez liekas kavēšanās
  , taču ne vēlāk kā piecas darba dienas pēc minētā pieprasījuma saņemšanas
  . |
| 2.   Neskarot īpašās vajadzības, kas saistītas ar nozaru tiesību aktos definēto datu pieejamību, datu turētājs var noraidīt pieprasījumu vai lūgt to grozīt 5 darba dienu laikā pēc tam, kad saņemts to datu pieprasījums, kuri vajadzīgi, lai reaģētu uz ārkārtēju stāvokli, un 15 darba dienu laikā citos ārkārtējas vajadzības gadījumos, pamatojoties uz kādu no šiem iemesliem: | 2.   Neskarot īpašās vajadzības, kas saistītas ar nozaru tiesību aktos definēto datu pieejamību, datu turētājs var noraidīt pieprasījumu vai lūgt to grozīt 5 darba dienu laikā pēc tam, kad saņemts to datu pieprasījums, kuri vajadzīgi, lai reaģētu uz ārkārtēju stāvokli, un 15 darba dienu laikā citos ārkārtējas vajadzības gadījumos, pamatojoties uz kādu no šiem iemesliem: |
| (a) | dati nav pieejami; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Datu turētājs, kas saņem pieprasījumu par
  piekļuvi datiem
  saskaņā ar šo nodaļu, datus pieprasījuma iesniedzējai publiskā sektora struktūrai vai Savienības iestādei, aģentūrai vai struktūrai dara pieejamus bez liekas kavēšanās.

1.   Datu turētājs, kas saņem pieprasījumu par
  datu sniegšanu
  saskaņā ar šo nodaļu, datus pieprasījuma iesniedzējai publiskā sektora struktūrai vai Savienības iestādei, aģentūrai vai struktūrai dara pieejamus bez liekas kavēšanās
  , taču ne vēlāk kā piecas darba dienas pēc minētā pieprasījuma saņemšanas
  .

2.   Neskarot īpašās vajadzības, kas saistītas ar nozaru tiesību aktos definēto datu pieejamību, datu turētājs var noraidīt pieprasījumu vai lūgt to grozīt 5 darba dienu laikā pēc tam, kad saņemts to datu pieprasījums, kuri vajadzīgi, lai reaģētu uz ārkārtēju stāvokli, un 15 darba dienu laikā citos ārkārtējas vajadzības gadījumos, pamatojoties uz kādu no šiem iemesliem:

2.   Neskarot īpašās vajadzības, kas saistītas ar nozaru tiesību aktos definēto datu pieejamību, datu turētājs var noraidīt pieprasījumu vai lūgt to grozīt 5 darba dienu laikā pēc tam, kad saņemts to datu pieprasījums, kuri vajadzīgi, lai reaģētu uz ārkārtēju stāvokli, un 15 darba dienu laikā citos ārkārtējas vajadzības gadījumos, pamatojoties uz kādu no šiem iemesliem:

(a)

dati nav pieejami;

| (b) | pieprasījums neatbilst 17. panta 1. un 2. punktā noteiktajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(b)

pieprasījums neatbilst 17. panta 1. un 2. punktā noteiktajiem nosacījumiem.

| (a) | dati nav pieejami; |
| --- | --- |

(a)

dati nav pieejami;

| (b) | pieprasījums neatbilst 17. panta 1. un 2. punktā noteiktajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(b)

pieprasījums neatbilst 17. panta 1. un 2. punktā noteiktajiem nosacījumiem.

3.   Gadījumos, kad tiek pieprasīti dati, kas vajadzīgi, lai reaģētu uz ārkārtēju stāvokli, datu turētājs var noraidīt pieprasījumu vai lūgt to grozīt arī tad, ja datu turētājs jau ir sniedzis pieprasītos datus, atbildot uz pieprasījumu, ko iepriekš šajā pašā nolūkā iesniegusi cita publiskā sektora struktūra vai Savienības iestāde, aģentūra vai struktūra, un datu turētājs nav ticis informēts par datu iznīcināšanu saskaņā ar 19. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

3.   Gadījumos, kad tiek pieprasīti dati, kas vajadzīgi, lai reaģētu uz ārkārtēju stāvokli, datu turētājs var noraidīt pieprasījumu vai lūgt to grozīt arī tad, ja datu turētājs jau ir sniedzis pieprasītos datus, atbildot uz pieprasījumu, ko iepriekš šajā pašā nolūkā iesniegusi cita publiskā sektora struktūra vai Savienības iestāde, aģentūra vai struktūra, un datu turētājs nav ticis informēts par datu iznīcināšanu saskaņā ar 19. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

4.   Ja datu turētājs nolemj noraidīt pieprasījumu vai pieprasīt tā grozīšanu saskaņā ar 3. punktu, tas norāda tās publiskā sektora struktūras vai Savienības iestādes, aģentūras vai struktūras identitāti, kura iepriekš iesniegusi pieprasījumu tajā pašā nolūkā.

4.   Ja datu turētājs nolemj noraidīt pieprasījumu vai pieprasīt tā grozīšanu saskaņā ar 3. punktu, tas norāda tās publiskā sektora struktūras vai Savienības iestādes, aģentūras vai struktūras identitāti, kura iepriekš iesniegusi pieprasījumu tajā pašā nolūkā.

5.   Ja, lai izpildītu pieprasījumu datus darīt pieejamus publiskā sektora struktūrai vai Savienības iestādei, aģentūrai vai struktūrai, ir jāizpauž persondati, datu turētājs dara visu iespējamo, lai datus pseidonimizētu tā, ka pieprasījumu var izpildīt ar pseidonimizētiem datiem.

5.   Ja, lai izpildītu pieprasījumu datus darīt pieejamus publiskā sektora struktūrai vai Savienības iestādei, aģentūrai vai struktūrai, ir jāizpauž persondati, datu turētājs dara visu iespējamo, lai datus pseidonimizētu tā, ka pieprasījumu var izpildīt ar pseidonimizētiem datiem.

6.   Ja publiskā sektora struktūra vai Savienības iestāde, aģentūra vai struktūra vēlas apstrīdēt datu turētāja atteikumu sniegt pieprasītos datus vai lūgt grozīt pieprasījumu, vai ja datu turētājs vēlas apstrīdēt pieprasījumu, lietu nodod 31. pantā minētajai kompetentajai iestādei.

6.   Ja publiskā sektora struktūra vai Savienības iestāde, aģentūra vai struktūra vēlas apstrīdēt datu turētāja atteikumu sniegt pieprasītos datus vai lūgt grozīt pieprasījumu, vai ja datu turētājs vēlas apstrīdēt pieprasījumu, lietu nodod 31. pantā minētajai kompetentajai iestādei.

7.
     
  (jauns) Datu turētājs sniedz datus saņēmējam saprotamā veidā un tā, ka tos var nolasīt, izmantojot ģenērisku programmatūru, un attiecīgā gadījumā – atvērtā formātā, kā paredzēts esošā standartu kataloga tehniskās sadarbspējas noteikumos vai nu saskaņā ar spēkā esošajiem ES tiesību aktiem, vai katras konkrētās ES vai EEZ dalībvalsts tiesību aktiem.

Pamatojums

Pamatojums

Regulā būtu jāiekļauj skaidri noteikumi attiecībā uz datu sniegšanas termiņiem. Jāņem vērā arī datu turētāja tiesības noraidīt informācijas pieprasījumu vai pieprasīt pieprasījuma labošanu.

Ārkārtas situācijās nosūtītajiem datiem jābūt lasāmiem un izmantojamiem dažādām ieinteresētajām personām, balstoties uz vispārēju programmatūru un sistēmām. Būtu jānodrošina tehnoloģiskā neitralitāte, ņemot vērā datu izmantošanas sadarbspēju.

11. grozījums

11. grozījums

18. panta 3. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Gadījumos, kad tiek pieprasīti dati, kas vajadzīgi, lai reaģētu uz ārkārtēju stāvokli, datu turētājs var noraidīt pieprasījumu vai lūgt to grozīt arī tad, ja datu turētājs jau ir sniedzis pieprasītos datus, atbildot uz pieprasījumu, ko iepriekš šajā pašā nolūkā iesniegusi cita publiskā sektora struktūra vai Savienības iestāde, aģentūra vai struktūra, un datu turētājs nav ticis informēts par datu iznīcināšanu saskaņā ar 19. panta 1. punkta c) apakšpunktu. | Gadījumos, kad tiek pieprasīti dati, kas vajadzīgi, lai reaģētu uz ārkārtēju stāvokli, datu turētājs var noraidīt pieprasījumu vai lūgt to grozīt arī tad, ja datu turētājs jau ir sniedzis
  tieši tos pašus
  pieprasītos datus, atbildot uz pieprasījumu, ko iepriekš šajā pašā nolūkā iesniegusi cita publiskā sektora struktūra vai Savienības iestāde, aģentūra vai struktūra, un datu turētājs nav ticis informēts par datu iznīcināšanu saskaņā ar 19. panta 1. punkta c) apakšpunktu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Gadījumos, kad tiek pieprasīti dati, kas vajadzīgi, lai reaģētu uz ārkārtēju stāvokli, datu turētājs var noraidīt pieprasījumu vai lūgt to grozīt arī tad, ja datu turētājs jau ir sniedzis pieprasītos datus, atbildot uz pieprasījumu, ko iepriekš šajā pašā nolūkā iesniegusi cita publiskā sektora struktūra vai Savienības iestāde, aģentūra vai struktūra, un datu turētājs nav ticis informēts par datu iznīcināšanu saskaņā ar 19. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

Gadījumos, kad tiek pieprasīti dati, kas vajadzīgi, lai reaģētu uz ārkārtēju stāvokli, datu turētājs var noraidīt pieprasījumu vai lūgt to grozīt arī tad, ja datu turētājs jau ir sniedzis
  tieši tos pašus
  pieprasītos datus, atbildot uz pieprasījumu, ko iepriekš šajā pašā nolūkā iesniegusi cita publiskā sektora struktūra vai Savienības iestāde, aģentūra vai struktūra, un datu turētājs nav ticis informēts par datu iznīcināšanu saskaņā ar 19. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

tieši tos pašus

Pamatojums

Pamatojums

Būtu skaidri jānorāda, ka informācijas pieprasījumi no dažādiem publiskā sektora dalībniekiem reti ir identiski un ka sniegtie dati var ātri novecot.

12. grozījums

12. grozījums

Pēc 19. panta pievienot jaunu pantu

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | (jauns virsraksts) Datu apstrāde un publiska piekļuve oficiāliem dokumentiem




  (Jauns) Dalībvalsts tiesību aktos noteiktais pienākums atklāt iestādei oficiālus dokumentus vai tos neatklāt saskaņā ar valsts noteikumiem par konfidencialitāti attiecas arī uz datu pieprasījumiem un datiem, ko regulē šī regula. Publiskuma princips jāsaskaņo ar pasākumiem, kas tiek veikti saskaņā ar šo regulu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(jauns virsraksts) Datu apstrāde un publiska piekļuve oficiāliem dokumentiem

(jauns virsraksts) Datu apstrāde un publiska piekļuve oficiāliem dokumentiem

(Jauns) Dalībvalsts tiesību aktos noteiktais pienākums atklāt iestādei oficiālus dokumentus vai tos neatklāt saskaņā ar valsts noteikumiem par konfidencialitāti attiecas arī uz datu pieprasījumiem un datiem, ko regulē šī regula. Publiskuma princips jāsaskaņo ar pasākumiem, kas tiek veikti saskaņā ar šo regulu.

(Jauns) Dalībvalsts tiesību aktos noteiktais pienākums atklāt iestādei oficiālus dokumentus vai tos neatklāt saskaņā ar valsts noteikumiem par konfidencialitāti attiecas arī uz datu pieprasījumiem un datiem, ko regulē šī regula. Publiskuma princips jāsaskaņo ar pasākumiem, kas tiek veikti saskaņā ar šo regulu.

Pamatojums

Pamatojums

Saskaņā ar valsts tiesību aktiem iestādei nodotā informācija vai dokumenti var būt sabiedrībai pieejami saskaņā ar publiskās pieejamības principu. Šādos gadījumos uz iestādes dokumentiem attiecas valstī spēkā esošie konfidencialitātes noteikumi, tostarp saistībā ar komercnoslēpuma principu.

13. grozījums

13. grozījums

20. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | 3.
     
  (jauns)










  a) | Ja datu turētājs ir uzņēmums, kas sniedz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 360/2012

   (*1)

  , kompensācija par datiem, kuri sniegti saskaņā ar 15. pantu, nav daļa no kompensācijas par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

3.
     
  (jauns)

a)

Ja datu turētājs ir uzņēmums, kas sniedz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 360/2012

   (*1)

  , kompensācija par datiem, kuri sniegti saskaņā ar 15. pantu, nav daļa no kompensācijas par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem.

| b) | Ja datu turētājs ir uzņēmums, kurš sniedz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus, pamatojoties uz īpašu lēmumu saskaņā ar Komisijas paziņojumu par Eiropas Savienības atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (2012/C 8/02), kompensācija par datiem, kuri sniegti saskaņā ar 15. pantu, jāieskaita datu turētājam piešķirtajā kompensācijā par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem. |
| --- | --- |

b)

Ja datu turētājs ir uzņēmums, kurš sniedz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus, pamatojoties uz īpašu lēmumu saskaņā ar Komisijas paziņojumu par Eiropas Savienības atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (2012/C 8/02), kompensācija par datiem, kuri sniegti saskaņā ar 15. pantu, jāieskaita datu turētājam piešķirtajā kompensācijā par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem.

Pamatojums

Pamatojums

Regulā būtu jāprecizē kompensācijas aprēķināšanas noteikumi uzņēmumiem, kas jau sniedz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus saskaņā ar spēkā esošajiem Eiropas vai valstu tiesību aktiem, ar kuriem īsteno ES tiesību normas.

14. grozījums

14. grozījums

31. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Katra dalībvalsts izraugās vienu vai vairākas
  kompetentās
  iestādes, kas atbild par šīs regulas piemērošanu un
  izpildes panākšanu
  . Dalībvalstis var izveidot vienu vai vairākas jaunas iestādes vai paļauties uz esošajām iestādēm. | Katra dalībvalsts izraugās vienu vai vairākas iestādes, kas atbild par šīs regulas piemērošanu un
  īstenošanu un par datu apmaiņai vajadzīgajām pamatnostādnēm, kurās minēti labas prakses piemēri, kā arī prasmēm un rīcības kodeksu izstrādi
  . Dalībvalstis var izveidot vienu vai vairākas jaunas iestādes vai paļauties uz esošajām iestādēm
  un iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Katra dalībvalsts izraugās vienu vai vairākas
  kompetentās
  iestādes, kas atbild par šīs regulas piemērošanu un
  izpildes panākšanu
  . Dalībvalstis var izveidot vienu vai vairākas jaunas iestādes vai paļauties uz esošajām iestādēm.

kompetentās

izpildes panākšanu

Katra dalībvalsts izraugās vienu vai vairākas iestādes, kas atbild par šīs regulas piemērošanu un
  īstenošanu un par datu apmaiņai vajadzīgajām pamatnostādnēm, kurās minēti labas prakses piemēri, kā arī prasmēm un rīcības kodeksu izstrādi
  . Dalībvalstis var izveidot vienu vai vairākas jaunas iestādes vai paļauties uz esošajām iestādēm
  un iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes
  .

īstenošanu un par datu apmaiņai vajadzīgajām pamatnostādnēm, kurās minēti labas prakses piemēri, kā arī prasmēm un rīcības kodeksu izstrādi

un iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes

Pamatojums

Pamatojums

Būtu jāizraugās īpaša ekspertu grupa vai iestāde, kas izdotu datu apmaiņai vajadzīgas pamatnostādnes, izstrādātu datu apmaiņai vajadzīgus rīcības kodeksus datu apmaiņai un nodrošinātu atbilstošas prasmes.

15. grozījums

15. grozījums

31. panta 3. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | j) | (jauns) izstrādāt datu apmaiņai vajadzīgu rīcības kodeksu, kurā izvirzīti kopīgi mērķi un minēti gadījumi, kad datu apmaiņa ir vajadzīga sabiedrības interesēs, un kopīgas datu kopas, kas datu turētājiem jādara pieejamas. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

j)

j)

(jauns) izstrādāt datu apmaiņai vajadzīgu rīcības kodeksu, kurā izvirzīti kopīgi mērķi un minēti gadījumi, kad datu apmaiņa ir vajadzīga sabiedrības interesēs, un kopīgas datu kopas, kas datu turētājiem jādara pieejamas.

(jauns) izstrādāt datu apmaiņai vajadzīgu rīcības kodeksu, kurā izvirzīti kopīgi mērķi un minēti gadījumi, kad datu apmaiņa ir vajadzīga sabiedrības interesēs, un kopīgas datu kopas, kas datu turētājiem jādara pieejamas.

Pamatojums

Pamatojums

Būtu skaidri jādefinē īpašās ekspertu grupas vai iestādes uzdevumi.

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 1. | atzinīgi vērtē priekšlikumu Eiropas Datu aktam, jo tā mērķis ir nodrošināt datu radītās vērtības taisnīgu sadali starp datu ekonomikas dalībniekiem, vienlaikus gādāt vietējām un reģionālajām pašvaldībām iespējas piekļūt datiem, reaģēt uz sabiedrības un ekonomikas problēmām, veicināt inovāciju un respektēt visu ieinteresēto personu tiesības un intereses, it īpaši persondatu aizsardzību; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē priekšlikumu Eiropas Datu aktam, jo tā mērķis ir nodrošināt datu radītās vērtības taisnīgu sadali starp datu ekonomikas dalībniekiem, vienlaikus gādāt vietējām un reģionālajām pašvaldībām iespējas piekļūt datiem, reaģēt uz sabiedrības un ekonomikas problēmām, veicināt inovāciju un respektēt visu ieinteresēto personu tiesības un intereses, it īpaši persondatu aizsardzību;

| 2. | atbalsta priekšlikumu sasniegt akta mērķi – nodrošināt nepersondatu brīvu apriti starp uzņēmumiem (B2B), no privātā sektora uz publiskām iestādēm (B2G), no publiskām iestādēm uz uzņēmumiem (G2B) un starp publiskām iestādēm (G2G). Priekšlikums uzskatāms par svarīgu pasākumu, kas vairo privāto uzņēmumu un publisko iestāžu uzticēšanos datu apstrādes jomā. Priekšlikumā iekļauti skaidri noteikumi attiecībā uz līgumisku vienošanos par datu apmaiņu un kompensāciju, kas jāmaksā par datu izmantošanu. Komiteja uzskata, ka datu kopīgošanai ir svarīga loma centienos panākt efektīvu izpildi valsts un tam pakārtotajos līmeņos, un norāda, ka datu pieejamība ir ļoti būtisks aspekts, it īpaši vietējā un reģionālā līmeņa publiskajām iestādēm (1). Līdz šim brīvprātīga pašregulācija nav bijusi pietiekama, lai nodrošinātu vietējo un reģionālo pašvaldību iespējas piekļūt datiem; |
| --- | --- |

2.

atbalsta priekšlikumu sasniegt akta mērķi – nodrošināt nepersondatu brīvu apriti starp uzņēmumiem (B2B), no privātā sektora uz publiskām iestādēm (B2G), no publiskām iestādēm uz uzņēmumiem (G2B) un starp publiskām iestādēm (G2G). Priekšlikums uzskatāms par svarīgu pasākumu, kas vairo privāto uzņēmumu un publisko iestāžu uzticēšanos datu apstrādes jomā. Priekšlikumā iekļauti skaidri noteikumi attiecībā uz līgumisku vienošanos par datu apmaiņu un kompensāciju, kas jāmaksā par datu izmantošanu. Komiteja uzskata, ka datu kopīgošanai ir svarīga loma centienos panākt efektīvu izpildi valsts un tam pakārtotajos līmeņos, un norāda, ka datu pieejamība ir ļoti būtisks aspekts, it īpaši vietējā un reģionālā līmeņa publiskajām iestādēm (1

| 3. | ierosina datu turētājus mudināt ne tikai ar regulas priekšlikumā paredzētajiem juridiskajiem pienākumiem, bet arī ar “maigiem pasākumiem”, piemēram, finansiāliem stimuliem un labas datu apmaiņas prakses piemēru kopīgošanas platformām; aicina vietējās un reģionālās pašvaldības rādīt piemēru un nodrošināt uz reāllaika datiem balstītus pakalpojumus un pasākumus; |
| --- | --- |

3.

ierosina datu turētājus mudināt ne tikai ar regulas priekšlikumā paredzētajiem juridiskajiem pienākumiem, bet arī ar “maigiem pasākumiem”, piemēram, finansiāliem stimuliem un labas datu apmaiņas prakses piemēru kopīgošanas platformām; aicina vietējās un reģionālās pašvaldības rādīt piemēru un nodrošināt uz reāllaika datiem balstītus pakalpojumus un pasākumus;

| 4. | uzsver, ka no rūpnieciskām, publiskām vai savienotām ierīcēm, kuru skaits pieaug, un no lietu interneta iegūtu datu apmaiņa un ar to saistītā sadarbība Eiropas Savienībā ir ilgtspējīgas izaugsmes un inovācijas avots. Tas ir jāizmanto saskaņā ar Eiropas un valstu tiesību aktiem attiecībā uz datu aizsardzību, konkurenci, intelektuālā īpašuma tiesībām utt.; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka no rūpnieciskām, publiskām vai savienotām ierīcēm, kuru skaits pieaug, un no lietu interneta iegūtu datu apmaiņa un ar to saistītā sadarbība Eiropas Savienībā ir ilgtspējīgas izaugsmes un inovācijas avots. Tas ir jāizmanto saskaņā ar Eiropas un valstu tiesību aktiem attiecībā uz datu aizsardzību, konkurenci, intelektuālā īpašuma tiesībām utt.;

| 5. | vērš uzmanību uz Eiropas vērtību nozīmi centienos novērtēt dominējošo platformu deliktu tiesības. Tas īpaši attiecas uz tām platformām, kuru uzņēmējdarbības modeļi nāk no trešām valstīm. Eiropas Savienība var uzņemties vadošo lomu šajā jomā un datu ekonomikas jomā pieņemt novatoriskus tiesību aktus, kas vēlāk tiks ieviesti trešās valstīs; |
| --- | --- |

5.

vērš uzmanību uz Eiropas vērtību nozīmi centienos novērtēt dominējošo platformu deliktu tiesības. Tas īpaši attiecas uz tām platformām, kuru uzņēmējdarbības modeļi nāk no trešām valstīm. Eiropas Savienība var uzņemties vadošo lomu šajā jomā un datu ekonomikas jomā pieņemt novatoriskus tiesību aktus, kas vēlāk tiks ieviesti trešās valstīs;

| 6. | aicina dalībvalstu iepirkuma procedūrās un finansēšanas programmā paredzēt gan stimulus datu sniegšanai un sadarbspējai, kā arī anonimizācijas tehnoloģiju izstrādei, gan attiecīgus pētījumus; |
| --- | --- |

6.

aicina dalībvalstu iepirkuma procedūrās un finansēšanas programmā paredzēt gan stimulus datu sniegšanai un sadarbspējai, kā arī anonimizācijas tehnoloģiju izstrādei, gan attiecīgus pētījumus;

| 7. | aicina sociālos partnerus darba vietās vairāk iesaistīties pūliņos izstrādāt ieteikumus par datu izmantošanu darba ražīguma celšanai un tādā veidā nodrošināt darba ņēmēju tiesības un pietiekamas prasmes; |
| --- | --- |

7.

aicina sociālos partnerus darba vietās vairāk iesaistīties pūliņos izstrādāt ieteikumus par datu izmantošanu darba ražīguma celšanai un tādā veidā nodrošināt darba ņēmēju tiesības un pietiekamas prasmes;

| 8. | pieņem zināšanai Datu aktā iekļauto Komisijas priekšlikumu izveidot Eiropas Datu inovācijas kolēģiju, kam būs jāformulē ieteikumi par datu kopīgošanu un standartizācijas lēmumiem, un ierosina šādu struktūru paredzēt izskatāmā Datu akta IX nodaļā. Vairākos darbsemināros par apriti no privātā sektora uz publiskām iestādēm (B2G) izskanēja ieteikumi, ka valstu kompetentās iestādes varētu izvirzīt kopīgus mērķus, vienoties par sniegto datu veidu un izstrādāt vienotu pieeju vai vienotu rīcības kodeksu; |
| --- | --- |

8.

pieņem zināšanai Datu aktā iekļauto Komisijas priekšlikumu izveidot Eiropas Datu inovācijas kolēģiju, kam būs jāformulē ieteikumi par datu kopīgošanu un standartizācijas lēmumiem, un ierosina šādu struktūru paredzēt izskatāmā Datu akta IX nodaļā. Vairākos darbsemināros par apriti no privātā sektora uz publiskām iestādēm (B2G) izskanēja ieteikumi, ka valstu kompetentās iestādes varētu izvirzīt kopīgus mērķus, vienoties par sniegto datu veidu un izstrādāt vienotu pieeju vai vienotu rīcības kodeksu;

Datu ekonomikas attīstība vietējā līmenī

Datu ekonomikas attīstība vietējā līmenī

| 9. | atzinīgi vērtē jaunās obligātās datu nosūtīšanas prasības, ar kurām it īpaši tiek stiprinātas MVU – ES ekonomikas pamata – tiesības, samazinot atkarību no lieliem datu turētājiem un nepieļaujot lielu starptautisku uzņēmumu monopola veidošanos; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē jaunās obligātās datu nosūtīšanas prasības, ar kurām it īpaši tiek stiprinātas MVU – ES ekonomikas pamata – tiesības, samazinot atkarību no lieliem datu turētājiem un nepieļaujot lielu starptautisku uzņēmumu monopola veidošanos;

| 10. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu ieviest “negodīguma pārbaudi”, lai pasargātu mikrouzņēmumus un MVU no lielo uzņēmumu vienpusēji noteiktām saistībām, kā arī Komisijas apņemšanos izstrādāt nesaistošus līguma noteikumus attiecībā uz piekļuvi datiem un to izmantošanu, lai stiprinātu MVU spēju aizstāvēt savas intereses sarunās ar trešām personām, neradot būtiskas papildu izmaksas; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu ieviest “negodīguma pārbaudi”, lai pasargātu mikrouzņēmumus un MVU no lielo uzņēmumu vienpusēji noteiktām saistībām, kā arī Komisijas apņemšanos izstrādāt nesaistošus līguma noteikumus attiecībā uz piekļuvi datiem un to izmantošanu, lai stiprinātu MVU spēju aizstāvēt savas intereses sarunās ar trešām personām, neradot būtiskas papildu izmaksas;

| 11. | aicina viest lielāku skaidrību par datu pieejamību, it īpaši vērtību ķēdēs un datu ekosistēmās, kurās mazāki dalībnieki bija iesaistīti datu kopu izveidē, bet kurās viņiem nebija iespējas piekļūt datiem, kuru ģenerēšanā viņi bija iesaistīti; |
| --- | --- |

11.

aicina viest lielāku skaidrību par datu pieejamību, it īpaši vērtību ķēdēs un datu ekosistēmās, kurās mazāki dalībnieki bija iesaistīti datu kopu izveidē, bet kurās viņiem nebija iespējas piekļūt datiem, kuru ģenerēšanā viņi bija iesaistīti;

Datu sniegšana publiskajam sektoram

Datu sniegšana publiskajam sektoram

| 12. | uzsver, ka datu apmaiņa ir sabiedrības interesēs, lai varētu reaģēt uz ārkārtas situācijām, analizēt un novērst norises, kas var izraisīt šādas ārkārtas situācijas, un palielināt noturību pret turpmākām krīzēm; datiem ir arī būtiska nozīme centienos izprast vides degradāciju un klimata pārmaiņas un veikt mērķorientētus pasākumus to ierobežošanai. Izmantojot datus, var arī izstrādāt pasākumus, kas uzlabo noziedzības un terorisma apkarošanu; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka datu apmaiņa ir sabiedrības interesēs, lai varētu reaģēt uz ārkārtas situācijām, analizēt un novērst norises, kas var izraisīt šādas ārkārtas situācijas, un palielināt noturību pret turpmākām krīzēm; datiem ir arī būtiska nozīme centienos izprast vides degradāciju un klimata pārmaiņas un veikt mērķorientētus pasākumus to ierobežošanai. Izmantojot datus, var arī izstrādāt pasākumus, kas uzlabo noziedzības un terorisma apkarošanu;

| 13. | uzsver, cik svarīga ir priekšlikumā paredzētā iespēja, pamatojoties uz publisko iestāžu pieprasījumiem sniegt informāciju, ārkārtas situācijās, ārkārtējas vajadzības gadījumos vai brīžos, kad ir jāatgūstas no šādas situācijas, pieprasīt uzņēmumiem sniegt datus. Turpmāk mašīnģenerētie dati traucējumu gadījumā varētu kļūt par arvien svarīgāku faktoru, kas vietējām un reģionālajām pašvaldībām jāņem vērā ārkārtas rīcības plānos. Datu aktā nav tieši norādīts, kā vietējās un reģionālās pašvaldības var uzzināt, kādi dati ir pieejami tirgū un par kādu cenu; |
| --- | --- |

13.

uzsver, cik svarīga ir priekšlikumā paredzētā iespēja, pamatojoties uz publisko iestāžu pieprasījumiem sniegt informāciju, ārkārtas situācijās, ārkārtējas vajadzības gadījumos vai brīžos, kad ir jāatgūstas no šādas situācijas, pieprasīt uzņēmumiem sniegt datus. Turpmāk mašīnģenerētie dati traucējumu gadījumā varētu kļūt par arvien svarīgāku faktoru, kas vietējām un reģionālajām pašvaldībām jāņem vērā ārkārtas rīcības plānos. Datu aktā nav tieši norādīts, kā vietējās un reģionālās pašvaldības var uzzināt, kādi dati ir pieejami tirgū un par kādu cenu;

| 14. | uzskata, ka ir svarīgi precizēt obligātās prasības attiecībā uz datu pieprasījumiem, ko iesniedz saskaņā ar 17. pantu, un paredzēt sīkāk izstrādātus noteikumus attiecībā uz datu iznīcināšanu saskaņā ar 19. pantu. Par attiecīgajām procedūrām un specifikācijām ir kopīgi jāvienojas Eiropas Savienības līmenī; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka ir svarīgi precizēt obligātās prasības attiecībā uz datu pieprasījumiem, ko iesniedz saskaņā ar 17. pantu, un paredzēt sīkāk izstrādātus noteikumus attiecībā uz datu iznīcināšanu saskaņā ar 19. pantu. Par attiecīgajām procedūrām un specifikācijām ir kopīgi jāvienojas Eiropas Savienības līmenī;

| 15. | uzskata, ka datiem, kas vajadzīgi ārkārtas situācijas risināšanai, ir jābūt tādā formātā, ko publiskās iestādes un ES iestādes, aģentūras un citas struktūrvienības var nolasīt, izmantojot vispārēju programmatūru un neveicot papildu ieguldījumus; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka datiem, kas vajadzīgi ārkārtas situācijas risināšanai, ir jābūt tādā formātā, ko publiskās iestādes un ES iestādes, aģentūras un citas struktūrvienības var nolasīt, izmantojot vispārēju programmatūru un neveicot papildu ieguldījumus;

| 16. | norāda, ka saskaņā ar Datu akta V nodaļu publiskā sektora dalībnieki noteiktās situācijās var izmantot uzņēmumu rīcībā esošos datus; tomēr citās regulas nodaļās būtu jāprecizē, vai vietējiem un reģionālajiem dalībniekiem var būt arī cita loma, piemēram, vai tie var būt datu lietotāji, datu turētāji vai datu saņēmēji. Šajā saistībā būtu jāpārskata Datu aktā iekļautās definīcijas; |
| --- | --- |

16.

norāda, ka saskaņā ar Datu akta V nodaļu publiskā sektora dalībnieki noteiktās situācijās var izmantot uzņēmumu rīcībā esošos datus; tomēr citās regulas nodaļās būtu jāprecizē, vai vietējiem un reģionālajiem dalībniekiem var būt arī cita loma, piemēram, vai tie var būt datu lietotāji, datu turētāji vai datu saņēmēji. Šajā saistībā būtu jāpārskata Datu aktā iekļautās definīcijas;

| 17. | atzīmē, ka mākoņdatošanas pakalpojumi dažādās publiskajās iestādēs, tostarp vietējās un reģionālajās pašvaldībās, tiek izmantoti dažādā mērā. Komiteja aicina Komisiju izveidot skaidru satvaru un labākos iespējamos nosacījumus mākoņdatošanas pakalpojumu izmantošanas veicināšanai. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš mākoņdatošanas energoefektivitātes uzlabošanai saskaņā ar “zaļās kodēšanas” pieeju. IKT izmaksas vietējā un reģionālajā līmenī varētu ievērojami samazināt, ja zināmie risinājumi tiktu izmantoti plašākā mērogā un ja kopīgi tiktu liktas lietā privāto un publisko iestāžu speciālās zināšanas; |
| --- | --- |

17.

atzīmē, ka mākoņdatošanas pakalpojumi dažādās publiskajās iestādēs, tostarp vietējās un reģionālajās pašvaldībās, tiek izmantoti dažādā mērā. Komiteja aicina Komisiju izveidot skaidru satvaru un labākos iespējamos nosacījumus mākoņdatošanas pakalpojumu izmantošanas veicināšanai. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš mākoņdatošanas energoefektivitātes uzlabošanai saskaņā ar “zaļās kodēšanas” pieeju. IKT izmaksas vietējā un reģionālajā līmenī varētu ievērojami samazināt, ja zināmie risinājumi tiktu izmantoti plašākā mērogā un ja kopīgi tiktu liktas lietā privāto un publisko iestāžu speciālās zināšanas;

| 18. | aicina novērst pašreizējos trūkumus visos četros datu sadarbspējas aspektos (juridiskā, organizatoriskā, semantiskā un tehniskā sadarbspēja) saistībā ar mākoņpakalpojumu izmantošanu un pārrobežu sadarbību starp privātajiem operatoriem un publiskajām iestādēm; |
| --- | --- |

18.

aicina novērst pašreizējos trūkumus visos četros datu sadarbspējas aspektos (juridiskā, organizatoriskā, semantiskā un tehniskā sadarbspēja) saistībā ar mākoņpakalpojumu izmantošanu un pārrobežu sadarbību starp privātajiem operatoriem un publiskajām iestādēm;

| 19. | norāda, ka datu saturs būtu jāstandartizē līdz metadatu līmenim; jo mazāka ir interpretācijas brīvība, jo dati ir savietojamāki, un tas dod iespēju ietaupīt papildu izmaksas, piemēram, saistībā ar datu pārveidošanu; |
| --- | --- |

19.

norāda, ka datu saturs būtu jāstandartizē līdz metadatu līmenim; jo mazāka ir interpretācijas brīvība, jo dati ir savietojamāki, un tas dod iespēju ietaupīt papildu izmaksas, piemēram, saistībā ar datu pārveidošanu;

| 20. | norāda, ka datu sadarbspēja ir sarežģīts ilgtermiņa uzdevums. Datu sadarbspējas jomā uzkrāto zināšanu un zinātības izmantošana, kā arī ar to saistītās izmaiņas sistēmā ir resursietilpīgs process; |
| --- | --- |

20.

norāda, ka datu sadarbspēja ir sarežģīts ilgtermiņa uzdevums. Datu sadarbspējas jomā uzkrāto zināšanu un zinātības izmantošana, kā arī ar to saistītās izmaiņas sistēmā ir resursietilpīgs process;

| 21. | norāda, ka sadarbspējai un datu kvalitātei ir būtiska nozīme, un tāpēc atzinīgi vērtē piemērotu organizatorisko koncepciju un struktūru izstrādi; |
| --- | --- |

21.

norāda, ka sadarbspējai un datu kvalitātei ir būtiska nozīme, un tāpēc atzinīgi vērtē piemērotu organizatorisko koncepciju un struktūru izstrādi;

| 22. | norāda, ka mazām pašvaldībām, lauku apvidiem un MVU bieži vien nav speciālo zināšanu, personāla un finanšu resursu datu izmantošanai, apmaiņai un kopīgošanai. Dalībvalstīm un Eiropas Savienībai ir jāsniedz attiecīga palīdzība, nodrošinot nesaistošus līguma noteikumu paraugus un tehnisko un finansiālo palīdzību “datu kopīgošanas ekspertu” apmācībai. To varētu darīt, piemēram, iesaistot saskaņā ar programmu “Digitālā Eiropa” finansētos Eiropas digitālās inovācijas centrus. Sadarbība ar vietējiem uzņēmējiem un jaunuzņēmumiem, kā arī ar reģiona universitātēm ir būtiska, lai apmainītos ar labas prakses piemēriem, radītu ilgtspējīgu zināšanu un prasmju bāzi un uzlabotu datpratību; |
| --- | --- |

22.

norāda, ka mazām pašvaldībām, lauku apvidiem un MVU bieži vien nav speciālo zināšanu, personāla un finanšu resursu datu izmantošanai, apmaiņai un kopīgošanai. Dalībvalstīm un Eiropas Savienībai ir jāsniedz attiecīga palīdzība, nodrošinot nesaistošus līguma noteikumu paraugus un tehnisko un finansiālo palīdzību “datu kopīgošanas ekspertu” apmācībai. To varētu darīt, piemēram, iesaistot saskaņā ar programmu “Digitālā Eiropa” finansētos Eiropas digitālās inovācijas centrus. Sadarbība ar vietējiem uzņēmējiem un jaunuzņēmumiem, kā arī ar reģiona universitātēm ir būtiska, lai apmainītos ar labas prakses piemēriem, radītu ilgtspējīgu zināšanu un prasmju bāzi un uzlabotu datpratību;

Proporcionalitāte un subsidiaritāte

Proporcionalitāte un subsidiaritāte

| 23. | uzskata, ka regulas priekšlikums atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principam. Eiropas Savienības pasākumu pievienotā vērtība šajā jomā ir skaidra, jo datu izmantošanai ir pārrobežu raksturs un ir jālikvidē pastāvošie šķēršļi, kas traucē uzņēmumiem, patērētājiem un publiskajam sektoram visaptveroši izmantot datus. |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka regulas priekšlikums atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principam. Eiropas Savienības pasākumu pievienotā vērtība šajā jomā ir skaidra, jo datu izmantošanai ir pārrobežu raksturs un ir jālikvidē pastāvošie šķēršļi, kas traucē uzņēmumiem, patērētājiem un publiskajam sektoram visaptveroši izmantot datus.

Briselē, 2022. gada 30. jūnijā

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(*1)  
  Komisijas Regula (ES) Nr. 360/2012 (2012. gada 25. aprīlis) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam, ko piešķir uzņēmumiem, kuri sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi.

*1

Komisijas Regula (ES) Nr. 360/2012 (2012. gada 25. aprīlis) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam, ko piešķir uzņēmumiem, kuri sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi.

(1)  CDR 5356/2020.

1

---