# Euroopa Liidu L 121/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 121 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide14. mai 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 121

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide14. mai 2015

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2015/768, 11. mai 2015, millega laiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 331/2014 (millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles 2020)) kohaldamisala euroalasse mittekuuluvatele liikmesriikidele | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/769, 12. mai 2015, millega 231. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud | 3 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/770, 13. mai 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 5 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2015/771, 7. mai 2015, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppega moodustatud ühiskomitees võetav seisukoht seoses kõnealuse kokkuleppe III lisa (Kutsekvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine) muutmisega | 7 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2015/772, 11. mai 2015, millega moodustatakse tööhõivekomitee ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2000/98/EÜ | 12 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2015/773, 11. mai 2015, millega moodustatakse sotsiaalkaitsekomitee ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/689/EÜ | 16 |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2015/774, 4. märts 2015, avaliku sektori varade järelturult ostmise kava kohta (EKP/2015/10) | 20 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2015/768, 11. mai 2015, millega laiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 331/2014 (millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles 2020)) kohaldamisala euroalasse mittekuuluvatele liikmesriikidele

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/769, 12. mai 2015, millega 231. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

3

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/770, 13. mai 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

5

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2015/771, 7. mai 2015, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppega moodustatud ühiskomitees võetav seisukoht seoses kõnealuse kokkuleppe III lisa (Kutsekvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine) muutmisega

7

*

Nõukogu otsus (EL) 2015/772, 11. mai 2015, millega moodustatakse tööhõivekomitee ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2000/98/EÜ

12

*

Nõukogu otsus (EL) 2015/773, 11. mai 2015, millega moodustatakse sotsiaalkaitsekomitee ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/689/EÜ

16

*

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2015/774, 4. märts 2015, avaliku sektori varade järelturult ostmise kava kohta (EKP/2015/10)

20

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu lisaprotokolli (millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga) parandus ( ELT L 117, 8.5.2015 ) | 25 |

Parandused

*

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu lisaprotokolli (millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga) parandus ( ELT L 117, 8.5.2015 )

( ELT L 117, 8.5.2015 )

25

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 14.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2015/768,

11. mai 2015,

millega laiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 331/2014 (millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm „Perikles 2020”)) kohaldamisala euroalasse mittekuuluvatele liikmesriikidele

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 352,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut,

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 331/2014, (1) millega luuakse programm „Perikles 2020” ja asendatakse nõukogu otsusega 2001/923/EÜ (2) loodud programm „Perikles”, näeb ette, et liikmesriikides kohaldatakse seda vastavalt aluslepingutele. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 139 sätestatakse, et artiklis 133 osutatud euro kasutamisega seotud meetmed ei ole kohaldatavad liikmesriikidele, mille suhtes on kehtestatud erand. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 331/2014, (1) millega luuakse programm „Perikles 2020” ja asendatakse nõukogu otsusega 2001/923/EÜ (2) loodud programm „Perikles”, näeb ette, et liikmesriikides kohaldatakse seda vastavalt aluslepingutele. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 139 sätestatakse, et artiklis 133 osutatud euro kasutamisega seotud meetmed ei ole kohaldatavad liikmesriikidele, mille suhtes on kehtestatud erand.

| (2) | Teabe- ja töötajate vahetus ning abi- ja koolitusmeetmed, mida programmi „Perikles 2020” alusel rakendatakse, peaksid siiski olema ühtsed kogu liidus ning seepärast tuleks võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada euro kaitsmise sama tase liikmesriikides, mille suhtes on kehtestatud erand. |
| --- | --- |

(2)

Teabe- ja töötajate vahetus ning abi- ja koolitusmeetmed, mida programmi „Perikles 2020” alusel rakendatakse, peaksid siiski olema ühtsed kogu liidus ning seepärast tuleks võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada euro kaitsmise sama tase liikmesriikides, mille suhtes on kehtestatud erand.

| (3) | Määruse (EL) nr 331/2014 kohaldamisala tuleks seetõttu laiendada muudele liikmesriikidele kui nõukogu määruses (EÜ) nr 974/98 (3) määratletud osalevad liikmesriigid („euroalasse mittekuuluvad liikmesriigid”). |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 331/2014 kohaldamisala tuleks seetõttu laiendada muudele liikmesriikidele kui nõukogu määruses (EÜ) nr 974/98 (3) määratletud osalevad liikmesriigid („euroalasse mittekuuluvad liikmesriigid”).

| (4) | Sujuva ja katkestusteta ülemineku tagamiseks programmilt „Perikles” programmile „Perikles 2020” on asjakohane viia käesoleva määruse kestus kooskõlla nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (4) kestusega. Seetõttu tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2014, |
| --- | --- |

(4)

Sujuva ja katkestusteta ülemineku tagamiseks programmilt „Perikles” programmile „Perikles 2020” on asjakohane viia käesoleva määruse kestus kooskõlla nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (4) kestusega. Seetõttu tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2014,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EL) nr 331/2014 kohaldamisala laiendatakse muudele liikmesriikidele kui osalevad liikmesriigid, kes on määratletud määruse (EÜ) nr 974/98 artikli 1 punktis a.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud liikmesriikide pädevaid asutusi käsitatakse rahastamiskõlblike asutustena määruse (EL) nr 331/2014 artikli 5 tähenduses.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. mai 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

J. DŪKLAVS

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 331/2014, millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm „Perikles 2020”) ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/923/EÜ, 2001/924/EÜ, 2006/75/EÜ, 2006/76/EÜ, 2006/849/EÜ ja 2006/850/EÜ (ELT L 103, 5.4.2014, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 17. detsembri 2001. aasta otsus 2001/923/EÜ, millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles) (EÜT L 339, 21.12.2001, lk 50).

2

(3)  Nõukogu 3. mai 1998. aasta määrus (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta (EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

4

---

| 14.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/769,

12. mai 2015,

millega 231. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud loetelu isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse nimetatud määruse alusel. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud loetelu isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse nimetatud määruse alusel.

| (2) | 30. aprillil 2015 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kõrvaldada kuus isikut nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelust, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. |
| --- | --- |

(2)

30. aprillil 2015 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kõrvaldada kuus isikut nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelust, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist.

| (3) | Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada, |
| --- | --- |

(3)

Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. mai 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

välispoliitika vahendite talituse direktor

---

(1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas pealkirja „Füüsilised isikud” alt jäetakse välja järgmised kanded:

| a) | „Riadh Ben Belkassem Ben Mohamed Al-Jelassi. Aadress: Itaalia. Sünniaeg: 15.12.1970. Sünnikoht: Al- Mohamedia, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Passi nr: L276046 (1.7.1996 välja antud Tuneesia pass, mis aegus 30.6.2001). Muu teave: a) ema nimi Reem Al-Askari, b) Tunisian Combatant Groupi liige. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 3.9.2002.”
  ; |
| --- | --- |

a)

„Riadh Ben Belkassem Ben Mohamed Al-Jelassi. Aadress: Itaalia. Sünniaeg: 15.12.1970. Sünnikoht: Al- Mohamedia, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Passi nr: L276046 (1.7.1996 välja antud Tuneesia pass, mis aegus 30.6.2001). Muu teave: a) ema nimi Reem Al-Askari, b) Tunisian Combatant Groupi liige. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 3.9.2002.”

| b) | „Samir Abd El Latif El Sayed Kishk (teise nimega Samir Abdellatif el Sayed Keshk). Sünniaeg: 14.5.1955. Sünnikoht: Gharbia, Egiptus. Kodakondsus: Egiptuse. Muu teave: saadeti 2.7.2003 Itaaliast välja Egiptusse. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 3.9.2002.”
  ; |
| --- | --- |

b)

„Samir Abd El Latif El Sayed Kishk (teise nimega Samir Abdellatif el Sayed Keshk). Sünniaeg: 14.5.1955. Sünnikoht: Gharbia, Egiptus. Kodakondsus: Egiptuse. Muu teave: saadeti 2.7.2003 Itaaliast välja Egiptusse. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 3.9.2002.”

| c) | „Al-Azhar Ben Mohammed Ben El-Abed Al-Tlili (teise nimega Lazar Ben Mohammed Tlili). Aadress: Via Carlo Porta 97, Legnano, Itaalia. Sünniaeg: 26.3.1969. Sünnikoht: Feriana, Al-Kasrain, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Passi nr: M351140 (Tuneesia pass kaotas kehtivuse 16.6.2005). Muu teave: a) Itaalia maksukood: TLLLHR69C26Z352G; b) vabastatud vanglast Itaalias 15.1.2007 c) ema nimi on Essayda Bint Salih Al-Tlili. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 3.9.2002.”
  ; |
| --- | --- |

c)

„Al-Azhar Ben Mohammed Ben El-Abed Al-Tlili (teise nimega Lazar Ben Mohammed Tlili). Aadress: Via Carlo Porta 97, Legnano, Itaalia. Sünniaeg: 26.3.1969. Sünnikoht: Feriana, Al-Kasrain, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Passi nr: M351140 (Tuneesia pass kaotas kehtivuse 16.6.2005). Muu teave: a) Itaalia maksukood: TLLLHR69C26Z352G; b) vabastatud vanglast Itaalias 15.1.2007 c) ema nimi on Essayda Bint Salih Al-Tlili. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 3.9.2002.”

| d) | „Faouzi Ben Mohamed Ben Ahmed Al-Jendoubi (teiste nimedega a) Jendoubi Faouzi, b) Said, c) Samir). Sünniaeg: 30.1.1966. Sünnikoht: a) Tunis, Tuneesia. b) Maroko. Kodakondsus: Tuneesia. Passi nr: K459698 (6.3.1999 välja antud Tuneesia pass, mis aegus 5.3.2004). Muu teave: a) ema nimi Um Hani al-Tujani, b) Schengeni alale sisenemise keeld, c) Itaalia ametiasutuste poolt juunis 2002 tabamatuks kuulutatud. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 25.6.2003.”
  ; |
| --- | --- |

d)

„Faouzi Ben Mohamed Ben Ahmed Al-Jendoubi (teiste nimedega a) Jendoubi Faouzi, b) Said, c) Samir). Sünniaeg: 30.1.1966. Sünnikoht: a) Tunis, Tuneesia. b) Maroko. Kodakondsus: Tuneesia. Passi nr: K459698 (6.3.1999 välja antud Tuneesia pass, mis aegus 5.3.2004). Muu teave: a) ema nimi Um Hani al-Tujani, b) Schengeni alale sisenemise keeld, c) Itaalia ametiasutuste poolt juunis 2002 tabamatuks kuulutatud. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 25.6.2003.”

| e) | „Ahmed Hosni Rarrbo (teiste nimedega a) Rarrbo Abdallah, b) Rarrbo Abdullah, c) Rarrbo Ahmed Hosni). Aadress: Alžeeria. Sünniaeg: 12.9.1974. Sünnikoht: Bologhine, Alžeeria, b) Prantsusmaa. Kodakondsus: Alžeeria. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 25.6.2003.”
  ; |
| --- | --- |

e)

„Ahmed Hosni Rarrbo (teiste nimedega a) Rarrbo Abdallah, b) Rarrbo Abdullah, c) Rarrbo Ahmed Hosni). Aadress: Alžeeria. Sünniaeg: 12.9.1974. Sünnikoht: Bologhine, Alžeeria, b) Prantsusmaa. Kodakondsus: Alžeeria. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 25.6.2003.”

| f) | „Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz (teise nimega a) Ouaz Najib, b) Ouaz Nagib). Aadress: Via Tovaglie Number 26, Bologna, Itaalia. Sünniaeg: 12.4.1960. Sünnikoht: Al Haka'imah, Mahdia kubermang, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Passi nr: K815205 (17.9.1994 välja antud Tuneesia pass, mis aegus 16.9.1999). Muu teave: a) ema nimi Salihah Amir; b) Schengeni alale sisenemise keeld. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 25.6.2003.” |
| --- | --- |

f)

„Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz (teise nimega a) Ouaz Najib, b) Ouaz Nagib). Aadress: Via Tovaglie Number 26, Bologna, Itaalia. Sünniaeg: 12.4.1960. Sünnikoht: Al Haka'imah, Mahdia kubermang, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Passi nr: K815205 (17.9.1994 välja antud Tuneesia pass, mis aegus 16.9.1999). Muu teave: a) ema nimi Salihah Amir; b) Schengeni alale sisenemise keeld. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 25.6.2003.”

---

| 14.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/770,

13. mai 2015,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. mai 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 83,5 |
| MA | 93,0 |
| MK | 106,3 |
| TR | 69,0 |
| ZZ | 88,0 |
| 0707 00 05 | AL | 36,9 |
| EG | 191,6 |
| MK | 32,3 |
| TR | 102,3 |
| ZZ | 90,8 |
| 0709 93 10 | MA | 110,7 |
| TR | 118,8 |
| ZZ | 114,8 |
| 0805 10 20 | EG | 45,4 |
| IL | 70,7 |
| MA | 53,2 |
| MO | 59,6 |
| ZA | 60,1 |
| ZZ | 57,8 |
| 0805 50 10 | MA | 83,0 |
| TR | 102,4 |
| ZZ | 92,7 |
| 0808 10 80 | AR | 99,8 |
| BR | 93,5 |
| CL | 119,0 |
| MK | 28,2 |
| NZ | 174,5 |
| US | 179,5 |
| ZA | 117,6 |
| ZZ | 116,0 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

83,5

MA

93,0

MK

106,3

TR

69,0

ZZ

88,0

0707 00 05

AL

36,9

EG

191,6

MK

32,3

TR

102,3

ZZ

90,8

0709 93 10

MA

110,7

TR

118,8

ZZ

114,8

0805 10 20

EG

45,4

IL

70,7

MA

53,2

MO

59,6

ZA

60,1

ZZ

57,8

0805 50 10

MA

83,0

TR

102,4

ZZ

92,7

0808 10 80

AR

99,8

BR

93,5

CL

119,0

MK

28,2

NZ

174,5

US

179,5

ZA

117,6

ZZ

116,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 14.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/7

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/771,

7. mai 2015,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppega moodustatud ühiskomitees võetav seisukoht seoses kõnealuse kokkuleppe III lisa („Kutsekvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine”) muutmisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 46, 53 ja 62 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vaheline isikute vaba liikumist käsitlev kokkulepe (1) (edaspidi „kokkulepe”) kirjutati alla 21. juunil 1999 ja see jõustus 1. juunil 2002. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vaheline isikute vaba liikumist käsitlev kokkulepe (1) (edaspidi „kokkulepe”) kirjutati alla 21. juunil 1999 ja see jõustus 1. juunil 2002.

| (2) | Vastavalt kokkuleppe artiklile 18 tuleb kokkuleppe kutsekvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist käsitleva III lisa muudatused võtta vastu kokkuleppe artikli 14 alusel moodustatud ühiskomitee (edaspidi „ühiskomitee”) otsusega. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt kokkuleppe artiklile 18 tuleb kokkuleppe kutsekvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist käsitleva III lisa muudatused võtta vastu kokkuleppe artikli 14 alusel moodustatud ühiskomitee (edaspidi „ühiskomitee”) otsusega.

| (3) | Selleks et liidu õigusakte jätkuvalt ühetaoliselt ja nõuetekohaselt kohaldada ning hoida ära haldusalaseid ja võimalikke õigusprobleeme, tuleks kokkuleppe III lisa muuta, et võtta arvesse liidu uusi õigusakte, millele kokkuleppes praegu ei viidata. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et liidu õigusakte jätkuvalt ühetaoliselt ja nõuetekohaselt kohaldada ning hoida ära haldusalaseid ja võimalikke õigusprobleeme, tuleks kokkuleppe III lisa muuta, et võtta arvesse liidu uusi õigusakte, millele kokkuleppes praegu ei viidata.

| (4) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ühiskomitees võetav seisukoht seoses kokkuleppe kutsekvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist käsitleva III lisa muutmisega. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ühiskomitees võetav seisukoht seoses kokkuleppe kutsekvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist käsitleva III lisa muutmisega.

| (5) | Seetõttu peaks liidu võetav seisukoht ühiskomitees tuginema lisatud otsuse eelnõule, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu peaks liidu võetav seisukoht ühiskomitees tuginema lisatud otsuse eelnõule,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimelt ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe artikli 14 alusel moodustatud ühiskomitees (edaspidi „ühiskomitee”) seoses kõnealuse kokkuleppe kutsekvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist käsitleva III lisa muutmisega, põhineb käesolevale otsusele lisatud ühiskomitee otsuse eelnõul.

Väiksemaid tehnilisi muudatusi otsuse eelnõus võivad liidu esindajad ühiskomitees teha ilma nõukogu täiendava otsuseta.

Artikkel 2

Ühiskomitee otsus avaldatakse pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 7. mai 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

E. RINKĒVIČS

---

(1)  EÜT L 114, 30.4.2002, lk 6.

1

---

EELNÕU

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe artikli 14 alusel moodustatud

ÜHISKOMITEE OTSUS nr .../2015,

...,

millega muudetakse kõnealuse kokkuleppe III lisa („Kutsekvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine”)

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelist isikute vaba liikumist käsitlevat kokkuleppe (1) (edaspidi „kokkulepe”), eriti selle artikleid 14 ja 18,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kokkuleppele kirjutati alla 21. juunil 1999 ja see jõustus 1. juunil 2002. |
| --- | --- |

(1)

Kokkuleppele kirjutati alla 21. juunil 1999 ja see jõustus 1. juunil 2002.

| (2) | Kokkuleppe kutsekvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist käsitlev III lisa asendati ELi-Šveitsi ühiskomitee otsusega nr 2/2011 (2) ja seda tuleks ajakohastada, et võtta arvesse Euroopa Liidus ja Šveitsis vahepealse aja jooksul vastuvõetud uusi õigusakte, |
| --- | --- |

(2)

Kokkuleppe kutsekvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist käsitlev III lisa asendati ELi-Šveitsi ühiskomitee otsusega nr 2/2011 (2) ja seda tuleks ajakohastada, et võtta arvesse Euroopa Liidus ja Šveitsis vahepealse aja jooksul vastuvõetud uusi õigusakte,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kokkuleppe kutsekvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist käsitlevat III lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisas esitatud tekstile.

Artikkel 2

Käesolev otsus on koostatud bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles ning kõikides nimetatud keeltes tekstid on võrdselt autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle ühiskomitees vastuvõtmise kuupäeval.

...,

Ühiskomitee nimel

eesistuja

---

(1)  ELT L 114, 30.4.2002, lk 6.

1

(2)  ELT L 277, 22.10.2011, lk 20.

2

---

LISA

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelist isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Jaotisse „A JAGU: NIMETATUD ÕIGUSAKTID” punkti 1a lisatakse järgmised taanded:






  „— | komisjoni 11. juuli 2012. aasta määrus (EÜ) nr 623/2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) II lisa (ELT L 180, 12.7.2012, lk 9); |
| --- | --- | --- |

1)

Jaotisse „A JAGU: NIMETATUD ÕIGUSAKTID” punkti 1a lisatakse järgmised taanded:

„—

komisjoni 11. juuli 2012. aasta määrus (EÜ) nr 623/2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) II lisa (ELT L 180, 12.7.2012, lk 9);

| — | komisjoni teatis „Teade direktiivi 2005/36/EÜ I lisas loetletud nende kutseühingute või -organisatsioonide kohta, kes täidavad artikli 3 lõike 2 tingimusi” (ELT C 182, 23.6.2011, lk 1); |
| --- | --- |

—

komisjoni teatis „Teade direktiivi 2005/36/EÜ I lisas loetletud nende kutseühingute või -organisatsioonide kohta, kes täidavad artikli 3 lõike 2 tingimusi” (ELT C 182, 23.6.2011, lk 1);

| — | komisjoni teatis „Teatis kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta – Direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (V lisa)” (ELT C 183, 24.6.2011, lk 1); |
| --- | --- |

—

komisjoni teatis „Teatis kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta – Direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (V lisa)” (ELT C 183, 24.6.2011, lk 1);

| — | komisjoni teatis „Teatis kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta – Direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (V lisa)” (ELT C 367, 16.12.2011, lk 5); |
| --- | --- |

—

komisjoni teatis „Teatis kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta – Direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (V lisa)” (ELT C 367, 16.12.2011, lk 5);

| — | komisjoni teatis „Teatis kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta – Direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (V lisa)” (ELT C 244, 14.8.2012, lk 1); |
| --- | --- |

—

komisjoni teatis „Teatis kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta – Direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (V lisa)” (ELT C 244, 14.8.2012, lk 1);

| — | komisjoni teatis „Teatis kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta – Direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (V lisa)” (ELT C 396, 21.12.2012, lk 1); |
| --- | --- |

—

komisjoni teatis „Teatis kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta – Direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (V lisa)” (ELT C 396, 21.12.2012, lk 1);

| — | komisjoni teatis „Teatis kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta – Direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (V lisa)” (ELT C 183, 28.6.2013, lk 4); |
| --- | --- |

—

komisjoni teatis „Teatis kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta – Direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (V lisa)” (ELT C 183, 28.6.2013, lk 4);

| — | komisjoni teatis „Teatis kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta – Direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (V lisa)” (ELT C 301, 17.10.2013, lk 1).” |
| --- | --- |

—

komisjoni teatis „Teatis kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta – Direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (V lisa)” (ELT C 301, 17.10.2013, lk 1).”

;

| 2) | Punkti 1g lisatakse järgmised kanded:






  „Riik | Diplomi nimetus |
| --- | --- | --- |
| Meditsiiniline onkoloogia
  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |
| Šveits | Medizinische Onkologie
  Oncologie médicale
  Oncologia medica |

2)

Punkti 1g lisatakse järgmised kanded:

„Riik

Diplomi nimetus

Meditsiiniline onkoloogia

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Šveits

Medizinische Onkologie

Oncologie médicale

Oncologia medica

| Riik | Diplomi nimetus |
| --- | --- |
| Meditsiinigeneetika
  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Šveits | Medizinische Genetik
  Génétique médicale
  Genetica medica” |

Riik

Diplomi nimetus

Meditsiinigeneetika

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Šveits

Medizinische Genetik

Génétique médicale

Genetica medica”

| 3) | Punktis 1g asendatakse kanne „Sisehaigused” järgmisega:






  „Riik | Diplomi nimetus |
| --- | --- | --- |
| Sisehaigused
  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |
| Šveits | Allgemeine Innere Medizin
  Médecine interne générale
  Medicina interna generale” |

3)

Punktis 1g asendatakse kanne „Sisehaigused” järgmisega:

„Riik

Diplomi nimetus

Sisehaigused

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Šveits

Allgemeine Innere Medizin

Médecine interne générale

Medicina interna generale”

;

| 4) | Punkti 1i lisatakse järgmine kanne:









  „Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kutsenimetus | Võrdluskuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šveits | 3. | Diplomierte Pflegefachfrau HF, diplomierter Pflegefachmann HF
  Infirmière diplômée ES, infirmier diplômé ES
  Infermiera diplomata SSS, infermiere diplomato SSS |

4)

Punkti 1i lisatakse järgmine kanne:

„Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Kutsenimetus

Võrdluskuupäev

Šveits

3.

Diplomierte Pflegefachfrau HF, diplomierter Pflegefachmann HF

Infirmière diplômée ES, infirmier diplômé ES

Infermiera diplomata SSS, infermiere diplomato SSS

Höhere Fachschulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen

Écoles supérieures qui proposent des filières de formation reconnues par l' État

Scuole specializzate superiori che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

Pflegefachfrau, Pflegefachmann

Infirmière, infirmier

Infermiera, infermiere

1. juuni 2002”

| 5) | Punktis 1m esitatud tabel asendatakse järgmisega:









  „Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kutsenimetus | Võrdluskuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šveits | 1. | Diplomierte Hebamme
  Sage-femme diplômée
  Levatrice diplomata |

5)

Punktis 1m esitatud tabel asendatakse järgmisega:

„Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Kutsenimetus

Võrdluskuupäev

Šveits

1.

Diplomierte Hebamme

Sage-femme diplômée

Levatrice diplomata

Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen

Écoles qui proposent des filières de formation reconnues par l'État

Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

Hebamme

Sage-femme

Levatrice

1. juuni 2002

| 2. | [Bachelor of Science [Name of the UAS] in Midwifery]
  „Bachelor of Science HES-SO de Sage-femme” (Bachelor of Science HES-SO in Midwifery)
  „Bachelor of Science BFH Hebamme” (Bachelor of Science BFH in Midwifery)
  „Bachelor of Science ZFH Hebamme” (Bachelor of Science ZHAW in Midwifery) |
| --- | --- |

2.

[Bachelor of Science [Name of the UAS] in Midwifery]

„Bachelor of Science HES-SO de Sage-femme” (Bachelor of Science HES-SO in Midwifery)

„Bachelor of Science BFH Hebamme” (Bachelor of Science BFH in Midwifery)

„Bachelor of Science ZFH Hebamme” (Bachelor of Science ZHAW in Midwifery)

Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen

Écoles qui proposent des filières de formation reconnues par l'État

Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

Hebamme

Sage-femme

Levatrice

1. juuni 2002”

---

| 14.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/12

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/772,

11. mai 2015,

millega moodustatakse tööhõivekomitee ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2000/98/EÜ

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 150,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Aluslepingu artiklis 5 on sätestatud, et liit võtab meetmeid liikmesriikide tööhõivepoliitika koordineerimise tagamiseks, et kooskõlastatud tööhõivestrateegia väljaarendamise abil seda tõhustada. |
| --- | --- |

(1)

Aluslepingu artiklis 5 on sätestatud, et liit võtab meetmeid liikmesriikide tööhõivepoliitika koordineerimise tagamiseks, et kooskõlastatud tööhõivestrateegia väljaarendamise abil seda tõhustada.

| (2) | Aluslepingu kolmanda osa IX jaotises kehtestatakse kord, mille kohaselt liikmesriigid ja liit peaksid püüdma välja arendada kooskõlastatud tööhõivestrateegiat, eelkõige edendada kvalifitseeritud, koolitatud ja kohanemisvõimelist tööjõudu ning majanduslikele muudatustele reageerivaid tööturge. |
| --- | --- |

(2)

Aluslepingu kolmanda osa IX jaotises kehtestatakse kord, mille kohaselt liikmesriigid ja liit peaksid püüdma välja arendada kooskõlastatud tööhõivestrateegiat, eelkõige edendada kvalifitseeritud, koolitatud ja kohanemisvõimelist tööjõudu ning majanduslikele muudatustele reageerivaid tööturge.

| (3) | Täites oma ülesandeid, mis hõlmavad nõukogu ja komisjoni töö nõustamist ja toetamist, peaks tööhõivekomitee („komitee”) aitama tagada Euroopa tööhõivestrateegia, makromajanduspoliitika koordineerimise ja majandusreformiprotsessi ühtset ja vastastikku toetavat väljatöötamist ja rakendamist. |
| --- | --- |

(3)

Täites oma ülesandeid, mis hõlmavad nõukogu ja komisjoni töö nõustamist ja toetamist, peaks tööhõivekomitee („komitee”) aitama tagada Euroopa tööhõivestrateegia, makromajanduspoliitika koordineerimise ja majandusreformiprotsessi ühtset ja vastastikku toetavat väljatöötamist ja rakendamist.

| (4) | Komitee peaks tegema tihedat koostööd tööturu osapooltega, eelkõige nendega, kes on esindatud nõukogu otsusega 2003/174/EÜ (1) sisse seatud majanduskasvu- ja tööhõivealasel kolmepoolsel sotsiaaltippkohtumisel. |
| --- | --- |

(4)

Komitee peaks tegema tihedat koostööd tööturu osapooltega, eelkõige nendega, kes on esindatud nõukogu otsusega 2003/174/EÜ (1) sisse seatud majanduskasvu- ja tööhõivealasel kolmepoolsel sotsiaaltippkohtumisel.

| (5) | Euroopa Ülemkogu märkis oma 27. ja 28. juuni 2013. aasta järeldustes, et majandus- ja rahaliidu sotsiaalset mõõdet tuleks tugevdada. Esimese sammuna on oluline paremini jälgida ja arvesse võtta sotsiaalset ja tööturu olukorda majandus- ja rahaliidus, eelkõige kasutades asjakohaseid sotsiaal- ja tööhõivenäitajaid Euroopa poolaasta raames. Samuti on tähtis tagada tööhõive ja sotsiaalpoliitika parem koordineerimine, austades samal ajal täielikult liikmesriikide pädevust. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu märkis oma 27. ja 28. juuni 2013. aasta järeldustes, et majandus- ja rahaliidu sotsiaalset mõõdet tuleks tugevdada. Esimese sammuna on oluline paremini jälgida ja arvesse võtta sotsiaalset ja tööturu olukorda majandus- ja rahaliidus, eelkõige kasutades asjakohaseid sotsiaal- ja tööhõivenäitajaid Euroopa poolaasta raames. Samuti on tähtis tagada tööhõive ja sotsiaalpoliitika parem koordineerimine, austades samal ajal täielikult liikmesriikide pädevust.

| (6) | Euroopa Ülemkogu märkis oma 24. ja 25. oktoobri 2013. aasta järeldustes, et majandus-, tööhõive- ja sotsiaalpoliitika koordineerimist edendatakse täiendavalt olemasolevate menetluste kohaselt, austades samal ajal täielikult liikmesriikide pädevust. Euroopa Ülemkogu arvates eeldab see täiendavat tööd nõukogu erinevate koosseisude vahelise koostöö tugevdamiseks, et tagada kõnealuste poliitikavaldkondade sidusus kooskõlas ühiste eesmärkidega. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Ülemkogu märkis oma 24. ja 25. oktoobri 2013. aasta järeldustes, et majandus-, tööhõive- ja sotsiaalpoliitika koordineerimist edendatakse täiendavalt olemasolevate menetluste kohaselt, austades samal ajal täielikult liikmesriikide pädevust. Euroopa Ülemkogu arvates eeldab see täiendavat tööd nõukogu erinevate koosseisude vahelise koostöö tugevdamiseks, et tagada kõnealuste poliitikavaldkondade sidusus kooskõlas ühiste eesmärkidega.

| (7) | Käesolev otsus peaks kajastama Euroopa poolaasta arengut ja komitee rolli selles protsessis. Eelkõige sätestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97, (2) et Euroopa poolaasta raames konsulteeritakse asjakohasel juhul majandus- ja rahanduskomiteega, majanduspoliitika komiteega, tööhõivekomiteega ning sotsiaalkaitsekomiteega. Lisaks sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1176/2011, (3) et põhjalikus analüüsis tuleb asjakohasel juhul võtta arvesse liikmesriikidele nõukogu poolt esitatud soovitusi ja üleskutseid. Samuti sätestatakse selles, et iga liikmesriigi, kelle suhtes on algatatud ülemäärase tasakaalustamatuse menetlus, parandusmeetmete kava võtab arvesse poliitikameetmete majanduslikku ja sotsiaalset mõju ning on kooskõlas majanduspoliitika üldsuuniste ja tööhõivesuunistega. |
| --- | --- |

(7)

Käesolev otsus peaks kajastama Euroopa poolaasta arengut ja komitee rolli selles protsessis. Eelkõige sätestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97, (2) et Euroopa poolaasta raames konsulteeritakse asjakohasel juhul majandus- ja rahanduskomiteega, majanduspoliitika komiteega, tööhõivekomiteega ning sotsiaalkaitsekomiteega. Lisaks sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1176/2011, (3) et põhjalikus analüüsis tuleb asjakohasel juhul võtta arvesse liikmesriikidele nõukogu poolt esitatud soovitusi ja üleskutseid. Samuti sätestatakse selles, et iga liikmesriigi, kelle suhtes on algatatud ülemäärase tasakaalustamatuse menetlus, parandusmeetmete kava võtab arvesse poliitikameetmete majanduslikku ja sotsiaalset mõju ning on kooskõlas majanduspoliitika üldsuuniste ja tööhõivesuunistega.

| (8) | Komitee ning majandus- ja sotsiaalpoliitika koordineerimises osalevad liidu organid, eelkõige majandus- ja rahanduskomitee, majanduspoliitika komitee ning sotsiaalkaitsekomitee, peaksid tegema omavahel tihedat koostööd. Kui see on asjakohane ja kaasatud komiteede vahel kokku lepitud, võib komitee koostöö sotsiaalkaitsekomitee, majandus- ja rahanduskomitee ning majanduspoliitika komiteega hõlmata ühiste koosolekute korraldamist, eelkõige seoses komiteede vastavate ülesannetega Euroopa poolaasta raames. |
| --- | --- |

(8)

Komitee ning majandus- ja sotsiaalpoliitika koordineerimises osalevad liidu organid, eelkõige majandus- ja rahanduskomitee, majanduspoliitika komitee ning sotsiaalkaitsekomitee, peaksid tegema omavahel tihedat koostööd. Kui see on asjakohane ja kaasatud komiteede vahel kokku lepitud, võib komitee koostöö sotsiaalkaitsekomitee, majandus- ja rahanduskomitee ning majanduspoliitika komiteega hõlmata ühiste koosolekute korraldamist, eelkõige seoses komiteede vastavate ülesannetega Euroopa poolaasta raames.

| (9) | Oma aluslepinguga saadud volituste tõhusaks täitmiseks ja komitee tegevuse ajakavaga kohandumiseks vajaliku paindlikkuse võimaldamiseks, eelkõige Euroopa poolaasta tsükli raamistikus, tuleks komitee toimimisega seotud juhtimissätted läbi vaadata, et tagada tõhusus ja järjepidevus. |
| --- | --- |

(9)

Oma aluslepinguga saadud volituste tõhusaks täitmiseks ja komitee tegevuse ajakavaga kohandumiseks vajaliku paindlikkuse võimaldamiseks, eelkõige Euroopa poolaasta tsükli raamistikus, tuleks komitee toimimisega seotud juhtimissätted läbi vaadata, et tagada tõhusus ja järjepidevus.

| (10) | Nõukogu otsus 2000/98/EÜ (4) tuleks kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(10)

Nõukogu otsus 2000/98/EÜ (4) tuleks kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Moodustamine

Moodustatakse nõuandev tööhõivekomitee („komitee”), et edendada liikmesriikide tööhõive- ja tööturupoliitika koordineerimist kooskõlas aluslepinguga ning võttes arvesse liidu institutsioonide ja organite volitusi.

Artikkel 2

Ülesanded

1.   Komitee ülesanneteks on

| a) | jälgida tööhõive olukorda ja tööhõivepoliitikat liikmesriikides ja liidus; |
| --- | --- |

a)

jälgida tööhõive olukorda ja tööhõivepoliitikat liikmesriikides ja liidus;

| b) | sõnastada arvamusi nõukogu või komisjoni taotlusel või omal algatusel, ilma et see piiraks aluslepingu artikli 240 kohaldamist, ja aidata kaasa aluslepingu artiklis 148 osutatud nõukogu menetluste ettevalmistamisele. |
| --- | --- |

b)

sõnastada arvamusi nõukogu või komisjoni taotlusel või omal algatusel, ilma et see piiraks aluslepingu artikli 240 kohaldamist, ja aidata kaasa aluslepingu artiklis 148 osutatud nõukogu menetluste ettevalmistamisele.

2.   Lõike 1 kohaldamiseks püüab komitee teha eelkõige järgmist:

| a) | edendada eesmärgiks oleva kõrge tööhõivetaseme arvesse võtmist liidu poliitika ja tegevuse kavandamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

a)

edendada eesmärgiks oleva kõrge tööhõivetaseme arvesse võtmist liidu poliitika ja tegevuse kavandamisel ja rakendamisel;

| b) | osaleda menetluses, mille tulemusena võetakse vastu majandusalased üldsuunised, et tagada nimetatud suuniste ja tööhõivesuuniste kooskõla ning edendada Euroopa tööhõivestrateegia, makromajanduspoliitika koordineerimise ja majandusreformiprotsessi vahelist koostoimet vastastikku toetaval viisil; |
| --- | --- |

b)

osaleda menetluses, mille tulemusena võetakse vastu majandusalased üldsuunised, et tagada nimetatud suuniste ja tööhõivesuuniste kooskõla ning edendada Euroopa tööhõivestrateegia, makromajanduspoliitika koordineerimise ja majandusreformiprotsessi vahelist koostoimet vastastikku toetaval viisil;

| c) | osaleda liidu tasandil makromajanduslikus dialoogis; |
| --- | --- |

c)

osaleda liidu tasandil makromajanduslikus dialoogis;

| d) | edendada oma pädevuse piires kõiki Euroopa poolaasta aspekte ja anda nende kohta aru nõukogule; |
| --- | --- |

d)

edendada oma pädevuse piires kõiki Euroopa poolaasta aspekte ja anda nende kohta aru nõukogule;

| e) | edendada liikmesriikide omavahelist ning liikmesriikide ja komisjoni vahelist teabe- ja kogemustevahetust. |
| --- | --- |

e)

edendada liikmesriikide omavahelist ning liikmesriikide ja komisjoni vahelist teabe- ja kogemustevahetust.

3.   Komitee võtab igal aastal vastu tööprogrammi, võttes arvesse nõukogu ja komisjoni poliitilisi prioriteete. Tööprogramm edastatakse nõukogule.

4.   Komitee võib kasutada väliseksperte, kui see on päevakorras olevate küsimuste lahendamiseks asjakohane.

Artikkel 3

Koosseis

1.   Iga liikmesriik ja komisjon määrab komiteesse kaks liiget. Nad võivad määrata ka kaks asendusliiget.

2.   Komitee liikmed ja asendusliikmed valitakse liikmesriikide tööhõive- ja tööturupoliitika valdkonnas märkimisväärset pädevust omavate kõrgemate ametnike või ekspertide seast.

3.   Liikmesriigid ja komisjon annavad endast parima, et saavutada sooline tasakaal komitee koosseisus.

Artikkel 4

Toimimine

1.   Komitee valib oma esimehe liikmesriikide määratud liikmete hulgast kaheaastaseks ametiajaks. Esimehe võib ühe korra tagasi valida täiendavaks kaheaastaseks ametiajaks. Oma töö tõhususe ja järjepidevuse tagamiseks võib komitee nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel otsustada esimehe ametiaega kuni kaheksa kuu võrra pikendada. Esimehe ametiaeg võib kesta kokku neli aastat ja kaheksa kuud.

2.   Esimeest abistavad neli aseesimeest, kellest kaks valib komitee oma liikmete hulgast kaheaastaseks ametiajaks, mida saab ühe korra pikendada. Kolmas aseesimees on nõukogus eesistujaks oleva liikmesriigi esindaja. Neljas aseesimees on järgmiseks eesistujaks oleva liikmesriigi esindaja.

3.   Esimees delegeerib oma hääleõiguse oma asendusliikmele.

4.   Komitee koosolekud kutsub kokku esimees kas omal algatusel või enamuse komiteeliikmete taotlusel.

5.   Komitee kehtestab oma töökorra.

6.   Kulud hüvitatakse vastavalt kehtivatele halduseeskirjadele.

7.   Komisjon pakub komiteele piisavat analüütilist ja organisatsioonilist tuge. Komisjon määrab oma töötajate hulgast sekretäri. Sekretär ja teda abistavad töötajad lähtuvad komiteed tema ülesannete täitmisel abistades komitee juhistest. Koosolekute korraldamisel teeb sekretär koostööd nõukogu peasekretariaadiga.

8.   Komitee teeb asjakohasel juhul koostööd muude asjaomaste organite ja komiteedega, kes tegelevad sotsiaal- ja majanduspoliitika küsimustega, näiteks sotsiaalkaitsekomitee, majandus- ja rahanduskomitee, majanduspoliitika komitee, hariduskomitee ja Euroopa tööturuasutuste võrgustiku haldusnõukogu.

Artikkel 5

Töörühmad

1.   Komitee võib konkreetsete küsimuste käsitlemise usaldada asendusliikmetele või moodustada selleks töörühmi. Sellise töörühma tööd juhib kas komitee aseesimees, komitee liige või asendusliige, komisjoni ametnik või komitee poolt määratud töörühma liige.

2.   Komisjon pakub töörühmadele piisavat analüütilist ja organisatsioonilist tuge.

3.   Töörühmad võivad kasutada ekspertide abi.

4.   Komitee võib samuti moodustada koos teiste komiteede või organitega ühiseid töörühmi, mille juhtimiseeskirjad määratakse kindlaks ühiselt.

Artikkel 6

Tööturu osapooltega konsulteerimine

Oma ülesannet täites konsulteerib komitee tööturu osapooltega. Sellega seoses loob ta kontaktid majanduskasvu- ja tööhõivealasel kolmepoolsel sotsiaaltippkohtumisel esindatud tööturu osapooltega.

Artikkel 7

Üleminekusätted

Otsuse 2000/98/EÜ artikli 3 kohaselt valitud liikmete ametiaeg jätkub kuni ametiaja lõpuni, nagu on kindlaks määratud käesoleva otsuse artikliga 4. Ametiaja alguskuupäevaks loetakse kuupäeva, millal toimusid otsuse 2000/98/EÜ artikli 3 kohased valimised.

Artikkel 8

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 2000/98/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates kuupäevast, mil toimub komitee esimene koosolek pärast käesoleva otsuse jõustumist. Kõnealune koosolek toimub hiljemalt nelja kuu jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 11. mai 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

J. DŪKLAVS

---

(1)  Nõukogu 6. märtsi 2003. aasta otsus 2003/174/EÜ majanduskasvu- ja tööhõivealase kolmepoolse sotsiaaltippkohtumise kohta (ELT L 70, 14.3.2003, lk 31).

1

(2)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

3

(4)  Nõukogu 24. jaanuari 2000. aasta otsus 2000/98/EÜ, millega asutatakse tööhõivekomitee (EÜT L 29, 4.2.2000, lk 21).

4

---

| 14.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/16

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/773,

11. mai 2015,

millega moodustatakse sotsiaalkaitsekomitee ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/689/EÜ

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 160,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon tegi oma 14. juuli 1999. aasta teatises „Kooskõlastatud strateegia sotsiaalkaitse ajakohastamiseks” ettepaneku tõhustada koostööd sotsiaalkaitse valdkonnas, moodustades muu hulgas kõrgete ametnike töörühma. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon tegi oma 14. juuli 1999. aasta teatises „Kooskõlastatud strateegia sotsiaalkaitse ajakohastamiseks” ettepaneku tõhustada koostööd sotsiaalkaitse valdkonnas, moodustades muu hulgas kõrgete ametnike töörühma.

| (2) | Euroopa Parlament avaldas oma 16. veebruari 2000. aasta resolutsioonis heameelt komisjoni teatise ja sellise töörühma moodustamise üle. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlament avaldas oma 16. veebruari 2000. aasta resolutsioonis heameelt komisjoni teatise ja sellise töörühma moodustamise üle.

| (3) | Nõukogu toetas oma 17. detsembri 1999. aasta järeldustes sotsiaalkaitse ajakohastamiseks ja parandamiseks tehtava koostöö tugevdamise kohta (1) komisjoni ettepanekut luua selle tegevuse rakendamiseks tõhustatud koostöö mehhanism, mille valmistab ette kõrgete ametnike töörühm. Nõukogu rõhutas, et selline koostöö peaks hõlmama kõiki sotsiaalkaitse vorme ja aitama vajaduse korral liikmesriikidel parandada ja tugevdada oma sotsiaalkaitsesüsteeme vastavalt nende riiklikele prioriteetidele. Samuti tuletas nõukogu meelde liikmesriikide pädevust sotsiaalkaitse korraldamisel ja rahastamisel ning kinnitas komisjoni poolt sotsiaalkaitsesüsteemide ajakohastamise raames püstitatud neli üldeesmärki, nimelt muuta töö tasuvaks ja tagada kindel sissetulek, muuta pensionid kindlaks ja pensionisüsteemid püsivaks, edendada sotsiaalset kaasamist ning tagada kõrge kvaliteediga ja püsiv tervishoid. Samuti rõhutas nõukogu, et naiste ja meeste võrdõiguslikkust tuleb süvalaiendada kõikides toimingutes, mis on suunatud nende nelja eesmärgi saavutamisele. Lõpetuseks tunnistas nõukogu, et rahastamisseisukohad on kõikide eesmärkide puhul ühesugused. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu toetas oma 17. detsembri 1999. aasta järeldustes sotsiaalkaitse ajakohastamiseks ja parandamiseks tehtava koostöö tugevdamise kohta (1) komisjoni ettepanekut luua selle tegevuse rakendamiseks tõhustatud koostöö mehhanism, mille valmistab ette kõrgete ametnike töörühm. Nõukogu rõhutas, et selline koostöö peaks hõlmama kõiki sotsiaalkaitse vorme ja aitama vajaduse korral liikmesriikidel parandada ja tugevdada oma sotsiaalkaitsesüsteeme vastavalt nende riiklikele prioriteetidele. Samuti tuletas nõukogu meelde liikmesriikide pädevust sotsiaalkaitse korraldamisel ja rahastamisel ning kinnitas komisjoni poolt sotsiaalkaitsesüsteemide ajakohastamise raames püstitatud neli üldeesmärki, nimelt muuta töö tasuvaks ja tagada kindel sissetulek, muuta pensionid kindlaks ja pensionisüsteemid püsivaks, edendada sotsiaalset kaasamist ning tagada kõrge kvaliteediga ja püsiv tervishoid. Samuti rõhutas nõukogu, et naiste ja meeste võrdõiguslikkust tuleb süvalaiendada kõikides toimingutes, mis on suunatud nende nelja eesmärgi saavutamisele. Lõpetuseks tunnistas nõukogu, et rahastamisseisukohad on kõikide eesmärkide puhul ühesugused.

| (4) | Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2000. aasta Lissaboni kohtumise järeldustes tunnistati sotsiaalkaitse tähtsust Euroopas aktiivse ja dünaamilise heaoluriigi kujundamisel ja ajakohastamisel ning kutsuti nõukogu tugevdama liikmesriikidevahelist koostööd, vahetades kogemusi ja parimaid tavasid täiustatud teabevõrkude kaudu. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2000. aasta Lissaboni kohtumise järeldustes tunnistati sotsiaalkaitse tähtsust Euroopas aktiivse ja dünaamilise heaoluriigi kujundamisel ja ajakohastamisel ning kutsuti nõukogu tugevdama liikmesriikidevahelist koostööd, vahetades kogemusi ja parimaid tavasid täiustatud teabevõrkude kaudu.

| (5) | Nice'is ja oma järgmistel kohtumistel on Euroopa Ülemkogu regulaarselt kiitnud heaks sotsiaalkaitsekomitee töö liidu sotsiaalkaitse poliitika alaste kogemuste vahetamise ja koordineerimise edendamisel ja tõhustamisel. |
| --- | --- |

(5)

Nice'is ja oma järgmistel kohtumistel on Euroopa Ülemkogu regulaarselt kiitnud heaks sotsiaalkaitsekomitee töö liidu sotsiaalkaitse poliitika alaste kogemuste vahetamise ja koordineerimise edendamisel ja tõhustamisel.

| (6) | Nõukogu otsusega 2000/436/EÜ (2) (mis tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu otsusega 2004/689/EÜ) (3) asutatud sotsiaalkaitsekomitee on selgelt näidanud oma kasulikkust nii nõukogu kui komisjoni nõuandva organina ning on aktiivselt kaasa aidanud 23. ja 24. märtsil 2000. aastal Euroopa Ülemkogu Lissabonis toimunud kohtumisel määratletud avatud koordinatsiooni meetodi arendamisele. Sotsiaalkaitsekomitee arvamus sotsiaalvaldkonna avatud koordinatsiooni meetodi hoogustamise kohta Euroopa 2020. aasta strateegia kontekstis, mille nõukogu 17. juunil 2011 vastu võttis, kinnitab veel kord sotsiaalvaldkonna avatud koordinatsiooni meetodi eesmärkide ja vahendite kehtivust. Käesolevas otsuses tuleks kajastada komitee rolli avatud koordinatsiooni meetodi raamistikus. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu otsusega 2000/436/EÜ (2) (mis tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu otsusega 2004/689/EÜ) (3) asutatud sotsiaalkaitsekomitee on selgelt näidanud oma kasulikkust nii nõukogu kui komisjoni nõuandva organina ning on aktiivselt kaasa aidanud 23. ja 24. märtsil 2000. aastal Euroopa Ülemkogu Lissabonis toimunud kohtumisel määratletud avatud koordinatsiooni meetodi arendamisele. Sotsiaalkaitsekomitee arvamus sotsiaalvaldkonna avatud koordinatsiooni meetodi hoogustamise kohta Euroopa 2020. aasta strateegia kontekstis, mille nõukogu 17. juunil 2011 vastu võttis, kinnitab veel kord sotsiaalvaldkonna avatud koordinatsiooni meetodi eesmärkide ja vahendite kehtivust. Käesolevas otsuses tuleks kajastada komitee rolli avatud koordinatsiooni meetodi raamistikus.

| (7) | Euroopa Ülemkogu märkis oma 27. ja 28. juuni 2013. aasta järeldustes, et majandus- ja rahaliidu sotsiaalset mõõdet tuleks tugevdada. Esimese sammuna on oluline paremini jälgida ja arvesse võtta sotsiaalset ja tööturu olukorda majandus- ja rahaliidus, eelkõige kasutades asjakohaseid sotsiaal- ja tööhõivenäitajaid Euroopa poolaasta raames. Samuti on tähtis tagada tööhõive- ja sotsiaalpoliitika parem koordineerimine, austades samal ajal täielikult liikmesriikide pädevust. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ülemkogu märkis oma 27. ja 28. juuni 2013. aasta järeldustes, et majandus- ja rahaliidu sotsiaalset mõõdet tuleks tugevdada. Esimese sammuna on oluline paremini jälgida ja arvesse võtta sotsiaalset ja tööturu olukorda majandus- ja rahaliidus, eelkõige kasutades asjakohaseid sotsiaal- ja tööhõivenäitajaid Euroopa poolaasta raames. Samuti on tähtis tagada tööhõive- ja sotsiaalpoliitika parem koordineerimine, austades samal ajal täielikult liikmesriikide pädevust.

| (8) | Euroopa Ülemkogu märkis oma 24. ja 25. oktoobri 2013. aasta järeldustes, et majandus-, tööhõive- ja sotsiaalpoliitika koordineerimist edendatakse täiendavalt olemasolevate menetluste kohaselt, austades samal ajal täielikult liikmesriikide pädevust. Euroopa Ülemkogu arvates eeldab see täiendavat tööd nõukogu erinevate koosseisude vahelise koostöö tugevdamiseks, et tagada kõnealuste poliitikavaldkondade sidusus kooskõlas ühiste eesmärkidega. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Ülemkogu märkis oma 24. ja 25. oktoobri 2013. aasta järeldustes, et majandus-, tööhõive- ja sotsiaalpoliitika koordineerimist edendatakse täiendavalt olemasolevate menetluste kohaselt, austades samal ajal täielikult liikmesriikide pädevust. Euroopa Ülemkogu arvates eeldab see täiendavat tööd nõukogu erinevate koosseisude vahelise koostöö tugevdamiseks, et tagada kõnealuste poliitikavaldkondade sidusus kooskõlas ühiste eesmärkidega.

| (9) | Käesolev otsus peaks kajastama Euroopa poolaasta arengut ja komitee rolli selles protsessis. Eelkõige sätestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97, (4) et Euroopa poolaasta raames konsulteeritakse asjakohasel juhul majandus- ja rahanduskomiteega, majanduspoliitika komiteega, tööhõivekomiteega ning sotsiaalkaitsekomiteega. Lisaks sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1176/2011, (5) et põhjalikus analüüsis tuleb asjakohasel juhul võtta arvesse liikmesriikidele nõukogu poolt esitatud soovitusi ja üleskutseid. Samuti sätestatakse selles, et iga liikmesriigi, kelle suhtes on algatatud ülemäärase tasakaalustamatuse menetlus, parandusmeetmete kava võtab arvesse poliitikameetmete majanduslikku ja sotsiaalset mõju ning on kooskõlas majanduspoliitika üldsuuniste ja tööhõivesuunistega. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev otsus peaks kajastama Euroopa poolaasta arengut ja komitee rolli selles protsessis. Eelkõige sätestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97, (4) et Euroopa poolaasta raames konsulteeritakse asjakohasel juhul majandus- ja rahanduskomiteega, majanduspoliitika komiteega, tööhõivekomiteega ning sotsiaalkaitsekomiteega. Lisaks sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1176/2011, (5) et põhjalikus analüüsis tuleb asjakohasel juhul võtta arvesse liikmesriikidele nõukogu poolt esitatud soovitusi ja üleskutseid. Samuti sätestatakse selles, et iga liikmesriigi, kelle suhtes on algatatud ülemäärase tasakaalustamatuse menetlus, parandusmeetmete kava võtab arvesse poliitikameetmete majanduslikku ja sotsiaalset mõju ning on kooskõlas majanduspoliitika üldsuuniste ja tööhõivesuunistega.

| (10) | Komitee ning majandus- ja sotsiaalpoliitika koordineerimises osalevad liidu organid, eelkõige tööhõivekomitee, majandus- ja rahanduskomitee ning majanduspoliitika komitee, peaksid tegema omavahel tihedat koostööd. Kui see on asjakohane ja kaasatud komiteede vahel kokku lepitud, võib komitee koostöö tööhõivekomitee, majandus- ja rahanduskomitee ning majanduspoliitika komiteega hõlmata ühiste koosolekute korraldamist, eelkõige seoses komiteede vastavate ülesannetega Euroopa poolaasta raames. |
| --- | --- |

(10)

Komitee ning majandus- ja sotsiaalpoliitika koordineerimises osalevad liidu organid, eelkõige tööhõivekomitee, majandus- ja rahanduskomitee ning majanduspoliitika komitee, peaksid tegema omavahel tihedat koostööd. Kui see on asjakohane ja kaasatud komiteede vahel kokku lepitud, võib komitee koostöö tööhõivekomitee, majandus- ja rahanduskomitee ning majanduspoliitika komiteega hõlmata ühiste koosolekute korraldamist, eelkõige seoses komiteede vastavate ülesannetega Euroopa poolaasta raames.

| (11) | Oma aluslepinguga saadud volituste tõhusaks täitmiseks ja komitee tegevuse ajakavaga kohandumiseks vajaliku paindlikkuse võimaldamiseks, eelkõige Euroopa poolaasta tsükli raamistikus, tuleks komitee toimimisega seotud juhtimissätted läbi vaadata, et tagada tõhusus ja järjepidevus. |
| --- | --- |

(11)

Oma aluslepinguga saadud volituste tõhusaks täitmiseks ja komitee tegevuse ajakavaga kohandumiseks vajaliku paindlikkuse võimaldamiseks, eelkõige Euroopa poolaasta tsükli raamistikus, tuleks komitee toimimisega seotud juhtimissätted läbi vaadata, et tagada tõhusus ja järjepidevus.

| (12) | Otsus 2004/689/EÜ tuleks kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(12)

Otsus 2004/689/EÜ tuleks kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Moodustamine

Moodustatakse nõuandev sotsiaalkaitsekomitee („komitee”), et edendada sotsiaalkaitsepoliitika valdkonnas liikmesriikidevahelist koostööd ja koostööd komisjoniga kooskõlas aluslepinguga ning võttes arvesse liidu institutsioonide ja organite volitusi.

Artikkel 2

Ülesanded

1.   Komitee ülesanneteks on

| a) | jälgida sotsiaalset olukorda ja sotsiaalkaitsepoliitika arengut liikmesriikides ja liidus; |
| --- | --- |

a)

jälgida sotsiaalset olukorda ja sotsiaalkaitsepoliitika arengut liikmesriikides ja liidus;

| b) | hõlbustada liikmesriikide omavahelist ning liikmesriikide ja komisjoni vahelist teabe-, kogemuste- ja heade tavade vahetust; |
| --- | --- |

b)

hõlbustada liikmesriikide omavahelist ning liikmesriikide ja komisjoni vahelist teabe-, kogemuste- ja heade tavade vahetust;

| c) | ilma et see piiraks aluslepingu artikli 240 kohaldamist, koostada aruandeid, sõnastada arvamusi või teha oma pädevuse piires muud tööd kas nõukogu või komisjoni taotlusel või omal algatusel. |
| --- | --- |

c)

ilma et see piiraks aluslepingu artikli 240 kohaldamist, koostada aruandeid, sõnastada arvamusi või teha oma pädevuse piires muud tööd kas nõukogu või komisjoni taotlusel või omal algatusel.

2.   Lõike 1 kohaldamiseks püüab komitee teha eelkõige järgmist:

| a) | kasutada avatud koordinatsiooni meetodit, kasutades sealhulgas ühiselt kokku lepitud seireseadmeid ja rakendades vastastikku kokku lepitud hindamiskorda, et viia ellu nõukogu poolt heaks kiidetud ühiseid eesmärke; |
| --- | --- |

a)

kasutada avatud koordinatsiooni meetodit, kasutades sealhulgas ühiselt kokku lepitud seireseadmeid ja rakendades vastastikku kokku lepitud hindamiskorda, et viia ellu nõukogu poolt heaks kiidetud ühiseid eesmärke;

| b) | edendada oma pädevuse piires kõiki Euroopa poolaasta aspekte ja anda nende kohta aru nõukogule; |
| --- | --- |

b)

edendada oma pädevuse piires kõiki Euroopa poolaasta aspekte ja anda nende kohta aru nõukogule;

| c) | teha asjakohasel juhul koostööd muude asjaomaste organite ja komiteedega, kes tegelevad sotsiaal- ja majanduspoliitika küsimustega, näiteks tööhõivekomitee, majandus- ja rahanduskomitee, majanduspoliitika komitee ja kõrgetasemeline rahvatervise töörühm. |
| --- | --- |

c)

teha asjakohasel juhul koostööd muude asjaomaste organite ja komiteedega, kes tegelevad sotsiaal- ja majanduspoliitika küsimustega, näiteks tööhõivekomitee, majandus- ja rahanduskomitee, majanduspoliitika komitee ja kõrgetasemeline rahvatervise töörühm.

3.   Komitee võtab igal aastal vastu tööprogrammi, võttes arvesse nõukogu ja komisjoni poliitilisi prioriteete. Tööprogramm edastatakse nõukogule.

4.   Oma ülesannet täites teeb komitee koostööd tööturu osapooltega. Sellega seoses loob ta kontaktid nõukogu otsusega 2003/174/EÜ (6) sisse seatud majanduskasvu- ja tööhõivealasel kolmepoolsel sotsiaaltippkohtumisel esindatud tööturu osapooltega. Komitee loob asjakohased kontaktid sotsiaalsete valitsusväliste organisatsioonidega, võttes arvesse nende vastavaid ülesandeid ja kohustusi sotsiaalkaitse valdkonnas. Komitee tegevusest teavitatakse ka Euroopa Parlamenti.

5.   Komitee võib kasutada väliseksperte, kui see on päevakorras olevate küsimuste lahendamiseks asjakohane.

6.   Komitee loob kontaktid kandidaatriikide esindajatega.

Artikkel 3

Koosseis

1.   Iga liikmesriik ja komisjon määrab komiteesse kaks liiget. Nad võivad määrata ka kaks asendusliiget.

2.   Liikmesriigid ja komisjon annavad endast parima, et saavutada sooline tasakaal komitee koosseisus.

Artikkel 4

Toimimine

1.   Komitee valib oma esimehe liikmesriikide määratud liikmete hulgast kaheaastaseks ametiajaks. Esimehe võib ühe korra tagasi valida täiendavaks kaheaastaseks ametiajaks. Oma töö tõhususe ja järjepidevuse tagamiseks võib komitee nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel otsustada esimehe ametiaega kuni kaheksa kuu võrra pikendada. Esimehe ametiaeg võib kesta kokku neli aastat ja kaheksa kuud.

2.   Esimeest abistavad neli aseesimeest, kellest kaks valib komitee oma liikmete hulgast kaheaastaseks ametiajaks, mida saab ühe korra pikendada. Kolmas aseesimees on nõukogus eesistujaks oleva liikmesriigi esindaja. Neljas aseesimees on järgmiseks eesistujaks oleva liikmesriigi esindaja.

3.   Esimees delegeerib oma hääleõiguse oma asendusliikmele.

4.   Komitee koosolekud kutsub kokku esimees kas omal algatusel või vähemalt poolte komiteeliikmete taotlusel.

5.   Komitee kehtestab oma töökorra.

6.   Kulud hüvitatakse vastavalt kehtivatele halduseeskirjadele.

7.   Komisjon pakub komiteele piisavat analüütilist ja organisatsioonilist tuge. Komisjon määrab oma töötajate hulgast sekretäri. Sekretär ja teda abistavad töötajad lähtuvad komiteed tema ülesannete täitmisel abistades komitee juhistest. Koosolekute korraldamisel teeb sekretär koostööd nõukogu peasekretariaadiga.

Artikkel 5

Töörühmad

1.   Komitee võib konkreetsete küsimuste käsitlemise usaldada asendusliikmetele või moodustada selleks töörühmi. Töörühma tööd juhib kas komitee aseesimees, komitee liige või asendusliige, komisjoni ametnik või komitee poolt määratud töörühma liige.

2.   Komisjon pakub töörühmadele piisavat analüütilist ja organisatsioonilist tuge.

3.   Töörühmad võivad kasutada ekspertide abi.

4.   Komitee võib samuti moodustada koos teiste komiteede või organitega ühiseid töörühmi, mille moodustamine ja juhtimiseeskirjad määratakse kindlaks ühiselt.

Artikkel 6

Üleminekusätted

Otsuse 2004/689/EÜ artikli 3 kohaselt valitud liikmete ametiaeg jätkub kuni ametiaja lõpuni, nagu on kindlaks määratud käesoleva otsuse artikliga 4. Ametiaja alguskuupäevaks loetakse kuupäeva, millal toimusid otsuse 2004/689/EÜ artikli 3 kohased valimised.

Artikkel 7

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 2004/689/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates kuupäevast, mil toimub komitee esimene koosolek pärast käesoleva otsuse jõustumist. Kõnealune komitee koosolek toimub hiljemalt nelja kuu jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 11. mai 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

J. DŪKLAVS

---

(1)  EÜT C 8, 12.1.2000, lk 7.

1

(2)  Nõukogu 29. juuni 2000. aasta otsus 2000/436/EÜ, millega asutatakse sotsiaalkaitsekomitee (EÜT L 172, 12.7.2000, lk 26).

2

(3)  Nõukogu 4. oktoobri 2004. aasta otsus 2004/689/EÜ, millega asutatakse sotsiaalkaitsekomitee ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2000/436/EÜ (ELT L 314, 13.10.2004, lk 8).

3

(4)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011.aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

5

(6)  Nõukogu 6. märtsi 2003. aasta otsus 2003/174/EÜ majanduskasvu- ja tööhõivealase kolmepoolse sotsiaaltippkohtumise kohta (ELT L 70, 14.3.2003, lk 31).

6

---

| 14.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/20

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2015/774,

4. märts 2015,

avaliku sektori varade järelturult ostmise kava kohta (EKP/2015/10)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõike 2 esimest taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige artikli 12.1 teist lõiku koosmõjus artikli 3.1 esimese taande ja artikliga 18.1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”) artikliga 18.1 võivad Euroopa Keskpank (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpangad (RKPd) tegutseda EKPSi eesmärkide saavutamiseks finantsturgudel, muu hulgas ostes ja müües turukõlblikke instrumente otse. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”) artikliga 18.1 võivad Euroopa Keskpank (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpangad (RKPd) tegutseda EKPSi eesmärkide saavutamiseks finantsturgudel, muu hulgas ostes ja müües turukõlblikke instrumente otse.

| (2) | EKP nõukogu otsustas 4. septembril 2014, et algatada tuleb tagatud võlakirjade kolmas ostukava ja varaga tagatud väärtpaberite ostukava. Koos septembris 2014 algatatud sihtotstarbeliste pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonidega oli nende varaostukavade eesmärgiks veelgi tõhustada rahapoliitika ülekannet, lihtsustada euroala majanduse krediidiandmist, lõdvendada laenusaamistingimusi majapidamistele ja ettevõtjatele ning aidata kaasa inflatsioonimäära juurde tagasipöördumist, mis oleks 2 % lähedal kooskõlas EKP esmase eesmärgiga säilitada hinnastabiilsus. |
| --- | --- |

(2)

EKP nõukogu otsustas 4. septembril 2014, et algatada tuleb tagatud võlakirjade kolmas ostukava ja varaga tagatud väärtpaberite ostukava. Koos septembris 2014 algatatud sihtotstarbeliste pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonidega oli nende varaostukavade eesmärgiks veelgi tõhustada rahapoliitika ülekannet, lihtsustada euroala majanduse krediidiandmist, lõdvendada laenusaamistingimusi majapidamistele ja ettevõtjatele ning aidata kaasa inflatsioonimäära juurde tagasipöördumist, mis oleks 2 % lähedal kooskõlas EKP esmase eesmärgiga säilitada hinnastabiilsus.

| (3) | 22. jaanuaril 2015 otsustas EKP nõukogu, et varaostu tuleb laiendada ning hõlmata ka avaliku sektori varade ostmine järelturgudelt (edaspidi „PSPP”). PSPP alusel võivad RKPd (proportsionaalselt nende osadega EKP kapitali märkimise aluses) ja EKP osta otse kõlblikke turukõlblikke võlaväärtpabereid kõlblikelt osapooltelt järelturgudel. See otsus võeti vastu osana ühtsest rahapoliitikast, võttes arvesse mitmeid tegureid, mis on oluliselt suurendanud ebasoodsat riski seoses hinnamuutuste keskpika väljavaatega ja mis seega kahjustavad EKP esmast eesmärki säilitada hinnastabiilsus. Nende tegurite hulka kuulub rahapoliitika meetmetest tulenev oodatust väiksem rahanduslik tõuge, enamiku euroala tegelike ja oodatavate inflatsiooninäitajate ebasoodne muutus (nii üldistes mõõdetes kui ka mõõdetes, millest on välja jäetud volatiilsed osad, näiteks energia ja toit) võrreldes seniste madalseisudega ning tõenäosuse suurenemine järelmõjudeks palgale ja hinnakujundusele tulenevalt naftahindade olulisest langusest. |
| --- | --- |

(3)

22. jaanuaril 2015 otsustas EKP nõukogu, et varaostu tuleb laiendada ning hõlmata ka avaliku sektori varade ostmine järelturgudelt (edaspidi „PSPP”). PSPP alusel võivad RKPd (proportsionaalselt nende osadega EKP kapitali märkimise aluses) ja EKP osta otse kõlblikke turukõlblikke võlaväärtpabereid kõlblikelt osapooltelt järelturgudel. See otsus võeti vastu osana ühtsest rahapoliitikast, võttes arvesse mitmeid tegureid, mis on oluliselt suurendanud ebasoodsat riski seoses hinnamuutuste keskpika väljavaatega ja mis seega kahjustavad EKP esmast eesmärki säilitada hinnastabiilsus. Nende tegurite hulka kuulub rahapoliitika meetmetest tulenev oodatust väiksem rahanduslik tõuge, enamiku euroala tegelike ja oodatavate inflatsiooninäitajate ebasoodne muutus (nii üldistes mõõdetes kui ka mõõdetes, millest on välja jäetud volatiilsed osad, näiteks energia ja toit) võrreldes seniste madalseisudega ning tõenäosuse suurenemine järelmõjudeks palgale ja hinnakujundusele tulenevalt naftahindade olulisest langusest.

| (4) | PSPP on proportsionaalne meede, et leevendada hinnamuutuste väljavaate riske, kuna see lõdvendab rahanduslikke ja finantstingimusi veelgi, k.a neid, mis on asjakohased euroala laenusaamise tingimuste osas mittefinantsettevõtetele ja majapidamistele, ning seega toetab euroala üldist tarbimist ja investeerimiskulutusi, mis aitab tagasi pöörduda 2 %st väiksema või selle lähedal oleva inflatsioonimäära juurde keskmises perspektiivis. Olukorras, kus EKP intressimäärad on madalal tasemel ning erasektori varade ostukavasid peetakse mõjukateks, kuid ebapiisavateks hinnastabiilsuse ebasoodsate riskide käsitlemisel, tuleb eurosüsteemi rahapoliitika meetmetele lisada PSPP, mis oleks suure reaalmajandusse ülekandumise potentsiaaliga instrument. Portfelli tasakaalu taastamise mõju tõttu aitab oluline PSPP ostumaht saavutada rahapoliitika eesmärki, motiveerides finantsvahendajaid suurendama likviidsuse andmist pankadevahelisel turul ja laenuandmist euroala majanduses. |
| --- | --- |

(4)

PSPP on proportsionaalne meede, et leevendada hinnamuutuste väljavaate riske, kuna see lõdvendab rahanduslikke ja finantstingimusi veelgi, k.a neid, mis on asjakohased euroala laenusaamise tingimuste osas mittefinantsettevõtetele ja majapidamistele, ning seega toetab euroala üldist tarbimist ja investeerimiskulutusi, mis aitab tagasi pöörduda 2 %st väiksema või selle lähedal oleva inflatsioonimäära juurde keskmises perspektiivis. Olukorras, kus EKP intressimäärad on madalal tasemel ning erasektori varade ostukavasid peetakse mõjukateks, kuid ebapiisavateks hinnastabiilsuse ebasoodsate riskide käsitlemisel, tuleb eurosüsteemi rahapoliitika meetmetele lisada PSPP, mis oleks suure reaalmajandusse ülekandumise potentsiaaliga instrument. Portfelli tasakaalu taastamise mõju tõttu aitab oluline PSPP ostumaht saavutada rahapoliitika eesmärki, motiveerides finantsvahendajaid suurendama likviidsuse andmist pankadevahelisel turul ja laenuandmist euroala majanduses.

| (5) | PSPPga kaasnevad mitmed kaitsemeetmed, mis tagavad, et kavandatud ostud oleksid proportsioonis nende eesmärkidega ja et nende kujunduses võetakse kohaselt arvesse seonduvaid finantsriske ning neid suunatakse riskijuhtimise kaudu. Nende väärtpaberite ostudele eurosüsteemi keskpankade poolt kohaldatakse piire, mis võimaldaks kõlblike turukõlblike võlaväärtpaberite turgude sujuvat toimimist ning väldiks korrektse võlarestruktureerimise häirimist. |
| --- | --- |

(5)

PSPPga kaasnevad mitmed kaitsemeetmed, mis tagavad, et kavandatud ostud oleksid proportsioonis nende eesmärkidega ja et nende kujunduses võetakse kohaselt arvesse seonduvaid finantsriske ning neid suunatakse riskijuhtimise kaudu. Nende väärtpaberite ostudele eurosüsteemi keskpankade poolt kohaldatakse piire, mis võimaldaks kõlblike turukõlblike võlaväärtpaberite turgude sujuvat toimimist ning väldiks korrektse võlarestruktureerimise häirimist.

| (6) | PSPP täidab eurosüsteemi keskpankade kohustusi aluslepingute alusel, sh keskpankade rahastamise keeldu, ega takista eurosüsteemi tegutsemist kooskõlas avatud turumajanduse ja vaba konkurentsi põhimõtetega. |
| --- | --- |

(6)

PSPP täidab eurosüsteemi keskpankade kohustusi aluslepingute alusel, sh keskpankade rahastamise keeldu, ega takista eurosüsteemi tegutsemist kooskõlas avatud turumajanduse ja vaba konkurentsi põhimõtetega.

| (7) | PSPP, varaga tagatud väärtpaberite ostukava ja tagatud võlakirjade kolmanda ostukava mahtudest tuleneb turule antav ühe kuu likviidsus kokku 60 miljardit eurot. Ostusid kavatsetakse teha kuni septembri lõpuni 2016 ning neid tehakse seni, kuni EKP nõukogu on veendunud inflatsioonitaseme püsimises 2 %st väiksemal või sellele lähedasel määral keskmises perspektiivis. |
| --- | --- |

(7)

PSPP, varaga tagatud väärtpaberite ostukava ja tagatud võlakirjade kolmanda ostukava mahtudest tuleneb turule antav ühe kuu likviidsus kokku 60 miljardit eurot. Ostusid kavatsetakse teha kuni septembri lõpuni 2016 ning neid tehakse seni, kuni EKP nõukogu on veendunud inflatsioonitaseme püsimises 2 %st väiksemal või sellele lähedasel määral keskmises perspektiivis.

| (8) | PSPP tulemuslikkuse tagamiseks selgitab eurosüsteem, et ta tegutseb võrdsetel tingimustel erasektori investoritega turukõlblike võlainstrumentide osas, mida eurosüsteem võib osta PSPP alusel kooskõlas nende instrumentide tingimustega. |
| --- | --- |

(8)

PSPP tulemuslikkuse tagamiseks selgitab eurosüsteem, et ta tegutseb võrdsetel tingimustel erasektori investoritega turukõlblike võlainstrumentide osas, mida eurosüsteem võib osta PSPP alusel kooskõlas nende instrumentide tingimustega.

| (9) | Eurosüsteemi kõlblike turukõlblike võlainstrumentide oste PSPP alusel tuleb teha detsentraliseeritult, võttes kohaselt arvesse turu hinnakujundust ja turu toimimist; seda koordineerib EKP, tagades eurosüsteemi rahapoliitika ühtsuse, |
| --- | --- |

(9)

Eurosüsteemi kõlblike turukõlblike võlainstrumentide oste PSPP alusel tuleb teha detsentraliseeritult, võttes kohaselt arvesse turu hinnakujundust ja turu toimimist; seda koordineerib EKP, tagades eurosüsteemi rahapoliitika ühtsuse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

PSPP kehtestamine ja ulatus

Käesolevaga kehtestab eurosüsteem avaliku sektori varade järelturult ostmise kava, mille alusel eurosüsteem ostab järelturgudel kõlblikke turukõlblikke võlainstrumente artikli 3 määratluses kõlblikelt osapooltelt artikli 7 määratluses konkreetsetel tingimustel.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „eurosüsteem”– EKP ja euro kasutusele võtnud liikmesriikide keskpangad (edaspidi „RKPd”);

2)   „tunnustatud asutus”– sellisena eurosüsteemi poolt määratletud üksus PSPP eesmärgil;

3)   „rahvusvaheline organisatsioon”– üksus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (1) artikli 118 tähenduses, mille eurosüsteem on sellisena liigitanud PSPP eesmärgil;

4)   „mitmepoolne arengupank”– üksus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 117 lõike 2 tähenduses, mille eurosüsteem on sellisena liigitanud PSPP eesmärgil;

5)   „läbivaatamise positiivne tulemus”– hilisem otsus järgmisest kahest: Euroopa stabiilsusmehhanismi juhatajate nõukogu otsus ning, juhul kui Rahvusvaheline Valuutafond kaasrahastab finantsabi programmi, Rahvusvahelise Valuutafondi direktorite nõukogu heakskiit järgmisele väljamaksele selle programmi alusel, eeldusel et mõlemad otsused on vajalikud PSPP ostude jätkamiseks.

Punktides 2 kuni 4 osutatud üksuste nimekiri avaldatakse EKP veebilehel.

Artikkel 3

Turukõlblike võlaväärtpaberite kõlblikkuskriteeriumid

1.   Võttes arvesse käesolevas artiklis sätestatud nõudeid, on eurosüsteemi ostudeks PSPP alusel kõlblikud eurodes vääringustatud turukõlblikud võlaväärtpaberid, mille on emiteerinud euro kasutusele võtnud liikmesriikide keskvalitsused, euroalal asuvad tunnustatud asutused, euroalal asuvad rahvusvahelised organisatsioonid ja euroalal asuvad mitmepoolsed arengupangad. Erandlikel asjaoludel, kui kavandatud ostumahtu ei saavutata, võib EKP nõukogu otsustada osta muude euroalal asuvate üksuste poolt emiteeritud turukõlblikke võlaväärtpabereid kooskõlas lõikes 4 sätestatud tingimustega.

2.   Ostukõlblikkuseks PSPP alusel peavad turukõlblikud võlaväärtpaberid vastama turukõlblike varade eurosüsteemi krediidioperatsioonides kasutamise kõlblikkuskriteeriumidele vastavalt suunise EKP/2011/14 (2) I lisale, mille suhtes kohaldatakse järgmisi nõudeid:

| a) | turukõlblike võlaväärtpaberite emitendil või garandil peab olema krediidikvaliteedi hinnang vähemalt krediidikvaliteedi astmega 3 eurosüsteemi ühtlustatud hindamisskaalal, mis tuleb esitada ametliku reitingu vormis reitinguagentuuri (External Credit Assessment Institution, ECAI) poolt, mida aktsepteeritakse eurosüsteemi krediidihindamisraamistikus; |
| --- | --- |

a)

turukõlblike võlaväärtpaberite emitendil või garandil peab olema krediidikvaliteedi hinnang vähemalt krediidikvaliteedi astmega 3 eurosüsteemi ühtlustatud hindamisskaalal, mis tuleb esitada ametliku reitingu vormis reitinguagentuuri (External Credit Assessment Institution, ECAI) poolt, mida aktsepteeritakse eurosüsteemi krediidihindamisraamistikus;

| b) | kui antud on mitu reitinguagentuuri emitendi- või garandireitingut, kohaldatakse paremuselt esimest, st arvesse võetakse parim reitinguagentuuri emitendi- või garandireiting. Kui krediidikvaliteedi nõuete täitmine otsustatakse reitinguagentuuri garandireitingu alusel, peab garantii vastama garantii aktsepteeritavuse kirjeldusele suunise EKP/2011/14 I lisa punkti 6.3.2 alapunkti c alajaotustes i kuni iv; |
| --- | --- |

b)

kui antud on mitu reitinguagentuuri emitendi- või garandireitingut, kohaldatakse paremuselt esimest, st arvesse võetakse parim reitinguagentuuri emitendi- või garandireiting. Kui krediidikvaliteedi nõuete täitmine otsustatakse reitinguagentuuri garandireitingu alusel, peab garantii vastama garantii aktsepteeritavuse kirjeldusele suunise EKP/2011/14 I lisa punkti 6.3.2 alapunkti c alajaotustes i kuni iv;

| c) | juhul kui aktsepteeritud reitinguagentuuri poolt emitendile või garandile antud krediidihinnang ei vasta vähemalt krediidikvaliteedi astmele 3 eurosüsteemi ühtlustatud hindamisskaalal, on turukõlblikud võlaväärtpaberid kõlblikud ainult siis, kui need on emiteerinud või täielikult taganud finantsabi programmi all olevad euroala liikmesriikide keskvalitsused, kelle suhtes on EKP nõukogu eurosüsteemi krediidikvaliteedi läve kohaldamise peatanud suunise EKP/2014/31 artikli 8 alusel (3); |
| --- | --- |

c)

juhul kui aktsepteeritud reitinguagentuuri poolt emitendile või garandile antud krediidihinnang ei vasta vähemalt krediidikvaliteedi astmele 3 eurosüsteemi ühtlustatud hindamisskaalal, on turukõlblikud võlaväärtpaberid kõlblikud ainult siis, kui need on emiteerinud või täielikult taganud finantsabi programmi all olevad euroala liikmesriikide keskvalitsused, kelle suhtes on EKP nõukogu eurosüsteemi krediidikvaliteedi läve kohaldamise peatanud suunise EKP/2014/31 artikli 8 alusel (3);

| d) | Juhul kui kehtiv finantsabi programm on läbivaatamisel, peatatakse PSPP ostude kõlblikkus ja see taastatakse alles pärast läbivaatamise positiivset tulemust. |
| --- | --- |

d)

Juhul kui kehtiv finantsabi programm on läbivaatamisel, peatatakse PSPP ostude kõlblikkus ja see taastatakse alles pärast läbivaatamise positiivset tulemust.

3.   PSPP ostude kõlblikkuseks peab lõigetes 1 ja 2 määratletud võlaväärtpaberite järelejäänud tähtajaks asjaomase eurosüsteemi keskpanga poolt ostmise hetkel olema vähemalt kaks aastat ja maksimaalselt 30 aastat. Sujuva rakendamise lihtsustamiseks on PSPP jaoks kõlblikud turukõlblikud võlainstrumendid, mille järelejäänud tähtaeg on 30 aastat ja 364 päeva. Riikide keskpangad teostavad ka rahvusvaheliste organisatsioonide ja mitmepoolsete arengupankade poolt emiteeritud turukõlblike võlaväärtpaberite asendusoste, kui keskvalitsuste ja tunnustatud asutuste poolt emiteeritud turukõlblike võlaväärtpaberite ostude kavandatud mahtu ei ole võimalik saavutada.

4.   Erandjuhtudel võivad eurosüsteemi keskpangad teha EKP nõukogule ettepaneku nende jurisdiktsioonis asuvate avaliku sektori mittefinantsettevõtete osas, kes emiteerivad turukõlblikke võlainstrumente, mida osta asendusjuhtudel, kui nende jurisdiktsioonis asuvate keskvalitsuste ja tunnustatud asutuste poolt emiteeritud turukõlblike võlaväärtpaberite ostude kavandatud mahtu ei ole võimalik saavutada. Ettepaneku saab teha avaliku sektori mittefinantsettevõtete kohta, kes täidavad vähemalt kahte järgmist kriteeriumi:

| — | need on mittefinantsettevõtted Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 549/2013 (4) määratluses; |
| --- | --- |

—

need on mittefinantsettevõtted Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 549/2013 (4) määratluses;

| — | need on avaliku sektori asutused nõukogu määruse (EÜ) nr 3603/93 (5) artikli 3 tähenduses. |
| --- | --- |

—

need on avaliku sektori asutused nõukogu määruse (EÜ) nr 3603/93 (5) artikli 3 tähenduses.

Pärast EKP nõukogu heakskiitu on nende euroalal asuvate avaliku sektori mittefinantsettevõtete poolt emiteeritud eurodes vääringustatud turukõlblikud võlainstrumendid kõlblikud asendusostudeks PSPP alusel, kui need täidavad: i) turukõlblike võlainstrumentide eurosüsteemi krediiditehingute tagatiseks olemise kõlblikkuskriteeriume suunise EKP/2011/14 I lisa punkti 6.2.1 kohaselt ning ii) lõigete 2 ja 3 nõudeid.

5.   Põhimõtteliselt on lubatavad selliste nimiväärtuses turukõlblike võlainstrumentide hoiustamise püsivõimaluse intressimäära ületavad ostud, mille tootlus tähtajani on negatiivne (või halvima stsenaariumiga).

Artikkel 4

Ostude teostamise piirangud

1.   Kõlblike väärtpaberite turuhinna kujunemise võimaldamiseks ei ole lubatavad ostud uutest emissioonidest või fikseerimata müügikuupäevaga emissioonidest (tap) väärtpaberite osas ja turukõlblike võlainstrumentide osas, mille järelejäänud tähtaeg on emiteeritavate turukõlblike võlainstrumentide tähtajale ligidal, eelnev või järgnev, EKP nõukogu poolt määratud aja jooksul („ostukeelu aeg”). Sündikaatide puhul arvestatakse asjaomast ostukeelu aega võimaluste piires enne emissiooni.

2.   Võlaväärtpaberite puhul, mille on emiteerinud või täielikult taganud finantsabi programmi alla kuuluvate euroala liikmesriikide keskvalitsused, on ostude teostamine PSPP alusel piiratud kahe kuuga pärast igakordse programmi läbivaatamise positiivset tulemust, v.a juhul, kui erandlike asjaolude tõttu on põhjendatud ostude peatamine enne seda aega või jätkamine pärast seda aega kuni järgmise läbivaatamise alguseni.

Artikkel 5

Ostumahtude piirangud

1.   Võttes arvesse artiklit 3, kohaldatakse emissiooni osa piirangut rahvusvahelise väärtpaberite identifitseerimisnumbri kohta PSPP artiklis 3 sätestatud kriteeriume täitvate turukõlblike võlaväärtpaberite ostude osas pärast kõikide eurosüsteemi keskpankade portfellide konsolideerimist. Esialgne piirang seatakse 25 %-le esimese kuue kuu ostudele ja selle vaatab edaspidi läbi EKP nõukogu.

2.   Artikli 3 lõike 2 punktis c osutatud võlaväärtpaberite puhul kohaldatakse muud emissiooni osa piirangut.

3.   Pärast kõikide eurosüsteemi keskpankade portfellide konsolideerimist kohaldatakse PSPP alusel kõikide turukõlblike võlaväärtpaberite puhul kogupiirangut 33 % emitendi käibelelastud aktsiatest, võttes arvesse artiklis 3 sätestatud tähtaegu.

Artikkel 6

Portfelli kujundus

1.   PSPP alusel ostetud kõlblike võlaväärtpaberite koguväärtusest ostetakse 12 % kõlblike rahvusvaheliste organisatsioonide ja mitmepoolsete arengupankade poolt emiteeritud väärtpabereid ning 88 % kõlblike keskvalitsuste ja tunnustatud asutuste poolt emiteeritud väärtpabereid. EKP nõukogu võib selle jaotuse läbi vaadata. Kõlblike rahvusvaheliste organisatsioonide ja mitmepoolsete arengupankade poolt emiteeritud võlaväärtpaberite oste teostavad ainult RKPd.

2.   Kõikide PSPP tingimustele vastavate turukõlblike võlaväärtpaberite ostude turuväärtuse osa kokku on RKPde jaoks 92 % ja ülejäänud 8 % ostab EKP. Jurisdiktsioonide osas toimub jaotus EKP kapitali märkimise aluse kohaselt vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 29.

3.   Eurosüsteemi keskpangad kohaldavad PSPP alusel turukõlblike võlaväärtpaberite ostmise jaotamisel spetsialiseerumist. EKP nõukogu lubab spetsialiseerumisest juhtumipõhist kõrvalekaldumist, kui objektiivsetel kaalutlustel ei saa seda korda kasutada või on sellest kõrvalekaldumine muudel põhjustel soovitav PSPP üldise rahapoliitika eesmärkide saavutamiseks. Eelkõige ostab iga RKP kõlblikke väärtpabereid emitentidelt oma jurisdiktsioonis. Kõlblike rahvusvaheliste organisatsioonide ja mitmepoolsete arengupankade poolt emiteeritud väärtpaberite oste võivad teostada kõik RKPd. EKP ostab keskvalitsuste ja tunnustatud asutuste poolt emiteeritud väärtpabereid kõikides jurisdiktsioonides.

Artikkel 7

Kõlblikud osapooled

PSPP kõlblikud osapooled on järgmised:

| a) | üksused, kes vastavad eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonides osalemise kõlblikkuskriteeriumidele suunise EKP/2011/14 I lisa punkti 2.1 alusel, ja |
| --- | --- |

a)

üksused, kes vastavad eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonides osalemise kõlblikkuskriteeriumidele suunise EKP/2011/14 I lisa punkti 2.1 alusel, ja

| b) | mis tahes osapooled, keda eurosüsteemi keskpangad kasutavad eurodes vääringustatud investeerimisportfelli investeerimisel. |
| --- | --- |

b)

mis tahes osapooled, keda eurosüsteemi keskpangad kasutavad eurodes vääringustatud investeerimisportfelli investeerimisel.

Artikkel 8

Läbipaistvus

1.   Eurosüsteem avaldab igal nädalal PSPP alusel hoitavate väärtpaberite raamatupidamisliku koguväärtuse oma konsolideeritud nädalaaruande märkustes.

2.   Eurosüsteem avaldab kord kuus oma PSPP hoiuste kaalutud keskmise järelejäänud tähtaja emitentide residentsuse kaupa, eristades rahvusvahelisi organisatsioone ja mitmepoolseid arengupanku muudest emitentidest.

3.   PSPP alusel hoitavate väärtpaberite raamatupidamislik väärtus avaldatakse EKP veebilehel kord nädalas avaturuoperatsioonide rubriigis.

Artikkel 9

Väärtpaberite laenuks andmine

Eurosüsteem võimaldab PSPP alusel ostetud väärtpaberite, k.a repode laenu, võttes arvesse PSPP tulemuslikkuse tagamist.

Artikkel 10

Lõppsäte

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist EKP veebilehel. Seda kohaldatakse alates 9. märtsist 2015.

Nicosia, 4. märts 2015

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

1

(2)  Suunis EKP/2011/14, 20. september 2011, eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta (ELT L 331, 14.12.2011, lk 1).

2

(3)  Suunis EKP/2014/31, 9. juuli 2014, täiendavate ajutiste meetmete kohta seoses eurosüsteemi refinantseerimisoperatsioonide ja tagatise kõlblikkusega ning millega muudetakse suunist EKP/2007/9 (ELT L 240, 13.8.2014, lk 28).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 549/2013, 21. mai 2013, Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1).

4

(5)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 3603/93, 13. detsember 1993, asutamislepingu artiklis 104 ja artikli 104b lõikes 1 nimetatud keeldude kohaldamiseks vajalike määratluste täpsustamise kohta (EÜT L 332, 31.12.1993, lk 1).

5

---

Parandused

| 14.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/25 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/25

---

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu lisaprotokolli (millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 117, 8. mai 2015
  )

Leheküljel 10

asendatakse

„Съставено в Кейп Таун на дванадесети март и в Рига на двадесет и седми март две хиляди и петнадесета година.

Hecho en Ciudad del Cabo el doce de marzo y en Riga el veintisiete de marzo de dos mil quince.

V Kapském Městě dne dvanáctého března a v Rize dne dvacátého sedmého března dva tisíce patnáct.

Udfærdiget i Cape Town den tolvte marts og i Riga den syvogtyvende marts to tusind og femten.

Geschehen zu Kapstadt am zwölften März und zu Riga am siebenundzwanzigsten März zweitausendfünfzehn.

Sõlmitud kahe tuhande viieteistkümnenda aasta märtsikuu kaheteistkümnendal päeval Kaplinnas ja kahekümne seitsmendal päeval Riias.

Έγινε στο Κέιπ Τάουν τη δωδέκατη ημέρα του Μαρτίου και στη Ρίγα την εικοστή έβδομη ημέρα του Μαρτίου του έτους δύο χιλιάδες δεκαπέντε.

Done at Cape Town on the twelfth day of March and at Riga on the twenty-seventh day of March in the year two thousand and fifteen.

Fait au Cap, le douze mars, et à Riga, le vingt-sept mars deux mille quinze.

Sastavljeno u Cape Townu dana dvanaestog ožujka te u Rigi dana dvadeset sedmog ožujka godine dvije tisuće petnaeste.

Fatto a Città del Capo il dodici marzo e a Riga il ventisette marzo dell'anno duemilaquindici.

Keiptaunā, divi tūkstoši piecpadsmitā gada divpadsmitajā martā, un Rīgā, divi tūkstoši piecpadsmitā gada divdesmit septītajā martā.

Priimta Keiptaune du tūkstančiai penkioliktųjų metų kovo dvyliktą dieną ir Rygoje kovo dvidešimt septintą dieną.

Kelt Fokvárosban, a kétezer-tizenötödik év március havának tizenkettedik napján, illetve Rigában, március havának huszonhetedik napján.

Magħmul f'Cape Town fit-tnax-il jum ta' Marzu u f'Riga fis-sebgħa u għoxrin jum ta' Marzu tas-sena elfejn u ħmistax.

Gedaan te Kaapstad, de twaalfde maart, en te Riga, de zevenentwintigste maart tweeduizend vijftien.

Sporządzono w Cape Town dnia dwunastego marca oraz w Rydze dnia dwudziestego siódmego marca dwa tysiące piętnastego roku.

Feito na Cidade do Cabo aos doze dias do mês de março e em Riga aos vinte e sete dias do mês de março de dois mil e quinze.

Întocmit la Cape Town, la doisprezece martie și la Riga, la douăzeci și șapte martie, în anul două mii cincisprezece.

V Kapskom Meste dvanásteho marca a v Rige dvadsiateho siedmeho marca roku dvetisíc pätnásť.

V Cape Townu, dvanajstega marca, in v Rigi, sedemindvajsetega marca dva tisoč petnajst.

Tehty Kapkaupungissa kahdentenatoista päivänä maaliskuuta ja Riiassa kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä maaliskuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.

Som skedde i Kapstaden den tolfte mars och i Riga den tjugosjunde mars år tjugohundrafemton.”

järgmisega:

„Съставено в Кейп Таун на дванадесети март и в Рига на двадесет и седми март две хиляди и петнадесета година.

Hecho en Ciudad del Cabo el doce de marzo y en Riga el veintisiete de marzo de dos mil quince.

V Kapském Městě dne dvanáctého března a v Rize dne dvacátého sedmého března dva tisíce patnáct.

Udfærdiget i Cape Town den tolvte marts og i Riga den syvogtyvende marts to tusind og femten.

Geschehen zu Kapstadt am zwölften März und zu Riga am siebenundzwanzigsten März zweitausendfünfzehn.

Sõlmitud kahe tuhande viieteistkümnenda aasta märtsikuu kaheteistkümnendal päeval Kaplinnas ja kahekümne seitsmendal päeval Riias.

Έγινε στο Κέιπ Τάουν τη δωδέκατη ημέρα του Μαρτίου και στη Ρίγα την εικοστή έβδομη ημέρα του Μαρτίου του έτους δύο χιλιάδες δεκαπέντε.

Done at Cape Town on the twelfth day of March and at Riga on the twenty-seventh day of March in the year two thousand and fifteen.

Fait au Cap, le douze mars, et à Riga, le vingt-sept mars deux mille quinze.

Sastavljeno u Cape Townu dana dvanaestog ožujka te u Rigi dana dvadeset sedmog ožujka godine dvije tisuće petnaeste.

Fatto a Città del Capo il dodici marzo e a Riga il ventisette marzo dell'anno duemilaquindici.

Keiptaunā, divi tūkstoši piecpadsmitā gada divpadsmitajā martā, un Rīgā, divi tūkstoši piecpadsmitā gada divdesmit septītajā martā.

Priimta Keiptaune du tūkstančiai penkioliktųjų metų kovo dvyliktą dieną ir Rygoje kovo dvidešimt septintą dieną.

Kelt Fokvárosban, a kétezer-tizenötödik év március havának tizenkettedik napján, illetve Rigában, március havának huszonhetedik napján.

Magħmul f'Cape Town fit-tnax-il jum ta' Marzu u f'Riga fis-sebgħa u għoxrin jum ta' Marzu tas-sena elfejn u ħmistax.

Gedaan te Kaapstad, de twaalfde maart, en te Riga, de zevenentwintigste maart tweeduizend vijftien.

Sporządzono w Cape Town dnia dwunastego marca oraz w Rydze dnia dwudziestego siódmego marca dwa tysiące piętnastego roku.

Feito na Cidade do Cabo aos doze dias do mês de março e em Riga aos vinte e sete dias do mês de março de dois mil e quinze.

Întocmit la Cape Town, la doisprezece martie și la Riga, la douăzeci și șapte martie, în anul două mii cincisprezece.

V Kapskom Meste dvanásteho marca a v Rige dvadsiateho siedmeho marca roku dvetisíc pätnásť.

V Cape Townu, dvanajstega marca, in v Rigi, sedemindvajsetega marca dva tisoč petnajst.

Tehty Kapkaupungissa kahdentenatoista päivänä maaliskuuta ja Riiassa kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä maaliskuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.

Som skedde i Kapstaden den tolfte mars och i Riga den tjugosjunde mars år tjugohundrafemton.

За държавите-членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Za države članice

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu Państw Członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

På medlemsstaternas vägnar

Image

За Европейската общнoст

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Za Europsku uniju

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

For the Republic of South Africa

wa Repapoliki ya Afrika Borwa

Ya Rephaboliki ya Afrika Borwa

Wa Rephaboliki ya Aforika Borwa

WeRiphabliki yaseNingizimu Afrika

wa Rephabuliki ya Afurika Tshipembe

Wa Riphabliki ra Afrika-Dzonga

Vir die Republiek van Suid-Afrika

WeRiphabhliki yeSewula Afrika

WeRiphablikhi yoMzantsi Afrika

WeRiphabhulikhi yaseNingizimu Afrika

Image”

---