# Eiropas Savienības L 58/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 58 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 4. marts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 58

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 4. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) 2016/300 (2016. gada 29. februāris), ar ko nosaka atalgojumu augstas pakāpes amatpersonām ES iestādēs | 1 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/301 (2015. gada 30. novembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/71/EK papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par prospektu apstiprināšanu un publicēšanu un sludinājumu izplatīšanu un groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 809/2004 (
  1
  ) | 13 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/302 (2016. gada 25. februāris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 21 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/303 (2016. gada 1. marts) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Pane Toscano (ACVN)) | 24 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/304 (2016. gada 2. marts) par nosaukuma ierakstīšanu Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā (Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno (GTĪ)) | 28 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/305 (2016. gada 3. marts), ar ko attiecībā uz vielu gentamicīns groza Regulu (ES) Nr. 37/2010 (
  1
  ) | 35 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/306 (2016. gada 3. marts), ar kuru pēc starpposma pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktu groza Regulu (ES) Nr. 1283/2014, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Korejas Republikas un Malaizijas izcelsmes dzelzs vai tērauda cauruļu veidgabalu importam | 38 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/307 (2016. gada 3. marts), ar ko 243. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu | 45 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/308 (2016. gada 3. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 48 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2016/309 (2015. gada 26. novembris) par Bermudu Salās spēkā esošā apdrošināšanas sabiedrību un pārapdrošināšanas sabiedrību uzraudzības regulējuma līdzvērtību regulējumam, kas izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/138/EK, un ar ko groza Komisijas Deleģēto lēmumu (ES) 2015/2290 | 50 |
| | * | Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2016/310 (2015. gada 26. novembris) par Japānā spēkā esošā apdrošināšanas sabiedrību un pārapdrošināšanas sabiedrību maksātspējas regulējuma līdzvērtību regulējumam, kas izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/138/EK | 55 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) 2016/300 (2016. gada 29. februāris), ar ko nosaka atalgojumu augstas pakāpes amatpersonām ES iestādēs

1

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/301 (2015. gada 30. novembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/71/EK papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par prospektu apstiprināšanu un publicēšanu un sludinājumu izplatīšanu un groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 809/2004 (
  1
  )

1

13

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/302 (2016. gada 25. februāris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

21

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/303 (2016. gada 1. marts) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Pane Toscano (ACVN))

Pane Toscano

24

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/304 (2016. gada 2. marts) par nosaukuma ierakstīšanu Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā (Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno (GTĪ))

Heumilch

Haymilk

Latte fieno

Lait de foin

Leche de heno

28

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/305 (2016. gada 3. marts), ar ko attiecībā uz vielu gentamicīns groza Regulu (ES) Nr. 37/2010 (
  1
  )

1

35

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/306 (2016. gada 3. marts), ar kuru pēc starpposma pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktu groza Regulu (ES) Nr. 1283/2014, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Korejas Republikas un Malaizijas izcelsmes dzelzs vai tērauda cauruļu veidgabalu importam

38

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/307 (2016. gada 3. marts), ar ko 243. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu

Al-Qaida

45

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/308 (2016. gada 3. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

48

LĒMUMI

*

Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2016/309 (2015. gada 26. novembris) par Bermudu Salās spēkā esošā apdrošināšanas sabiedrību un pārapdrošināšanas sabiedrību uzraudzības regulējuma līdzvērtību regulējumam, kas izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/138/EK, un ar ko groza Komisijas Deleģēto lēmumu (ES) 2015/2290

50

*

Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2016/310 (2015. gada 26. novembris) par Japānā spēkā esošā apdrošināšanas sabiedrību un pārapdrošināšanas sabiedrību maksātspējas regulējuma līdzvērtību regulējumam, kas izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/138/EK

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 4.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 58/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 58/1

---

PADOMES REGULA (ES) 2016/300

(2016. gada 29. februāris),

ar ko nosaka atalgojumu augstas pakāpes amatpersonām ES iestādēs

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 243. pantu un 286. panta 7. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes kompetencē ir noteikt algas, pabalstus un pensijas augstas pakāpes amatpersonām ES iestādēs (“amatpersonas”), tostarp Eiropadomes priekšsēdētājam (1), Komisijas priekšsēdētājam un tās locekļiem (2), Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos (3), Eiropas Savienības Tiesas priekšsēdētājiem, tiesnešiem, ģenerāladvokātiem un sekretāriem (4), Revīzijas palātas priekšsēdētājam un locekļiem (5) un Padomes ģenerālsekretāram (6), kā arī jebkādus maksājumus, kas paredzēti atalgojuma vietā. |
| --- | --- |

(1)

Padomes kompetencē ir noteikt algas, pabalstus un pensijas augstas pakāpes amatpersonām ES iestādēs (“amatpersonas”), tostarp Eiropadomes priekšsēdētājam (1), Komisijas priekšsēdētājam un tās locekļiem (2), Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos (3), Eiropas Savienības Tiesas priekšsēdētājiem, tiesnešiem, ģenerāladvokātiem un sekretāriem (4), Revīzijas palātas priekšsēdētājam un locekļiem (5) un Padomes ģenerālsekretāram (6), kā arī jebkādus maksājumus, kas paredzēti atalgojuma vietā.

| (2) | Ir atbilstīgi, ka amatpersonu atalgojums un citi pabalsti atspoguļo viņu lielo atbildību, un tāpēc šāds atalgojums un citi pabalsti var atšķirties no tiem, kas norādīti Eiropas Savienības Civildienesta noteikumos (“Civildienesta noteikumi”). |
| --- | --- |

(2)

Ir atbilstīgi, ka amatpersonu atalgojums un citi pabalsti atspoguļo viņu lielo atbildību, un tāpēc šāds atalgojums un citi pabalsti var atšķirties no tiem, kas norādīti Eiropas Savienības Civildienesta noteikumos (“Civildienesta noteikumi”).

| (3) | Tomēr ir lietderīgi veikt dažas korekcijas esošajā amatpersonu atalgojumā un citos pabalstos, lai atspoguļotu pārmaiņas Savienības iestādēs un lai modernizētu atalgojuma struktūru, jo īpaši atspoguļojot – vajadzības gadījumā – grozījumus, kas ieviesti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 1023/2013 (7) (“Civildienesta noteikumi”). Ņemot vērā Civildienesta noteikumu reformas, ir jāizdara vairāki grozījumi Regulā Nr. 422/67/EK, Nr. 5/67/Euratom. Tāpat, lai ņemtu vērā Civildienesta noteikumu reformas, ir jāatjaunina arī Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 2290/77. Ņemot vērā virkni būtisku grozījumu gan Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 2290/77 (8), gan Regulā Nr. 422/67/EEK, Nr. 5/67/Euratom, ar kurām nosaka dažādu amatpersonu atalgojumu, skaidrības, pārredzamības un labas likumdošanas prakses labad ir lietderīgi abas minētās regulas apvienot. |
| --- | --- |

(3)

Tomēr ir lietderīgi veikt dažas korekcijas esošajā amatpersonu atalgojumā un citos pabalstos, lai atspoguļotu pārmaiņas Savienības iestādēs un lai modernizētu atalgojuma struktūru, jo īpaši atspoguļojot – vajadzības gadījumā – grozījumus, kas ieviesti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 1023/2013 (7) (“Civildienesta noteikumi”). Ņemot vērā Civildienesta noteikumu reformas, ir jāizdara vairāki grozījumi Regulā Nr. 422/67/EK, Nr. 5/67/Euratom. Tāpat, lai ņemtu vērā Civildienesta noteikumu reformas, ir jāatjaunina arī Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 2290/77. Ņemot vērā virkni būtisku grozījumu gan Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 2290/77 (8), gan Regulā Nr. 422/67/EEK, Nr. 5/67/Euratom, ar kurām nosaka dažādu amatpersonu atalgojumu, skaidrības, pārredzamības un labas likumdošanas prakses labad ir lietderīgi abas minētās regulas apvienot.

| (4) | Lai attiecībā uz atalgojumu saglabātu līdzsvaru starp ES iestāžu darbiniekiem un amatpersonām, ir lietderīgi ietvert pasākumus, ar ko saskaņo attieksmi pret amatpersonām un pret ES darbiniekiem gadījumos, kad ES darbinieki ir guvuši labumu no modernizētas atalgojuma struktūras, piemēram, attiecībā uz automātiskiem pabalstu atjauninājumiem un iespēju pievienoties kopīgajai veselības apdrošināšanas shēmai, tostarp pēc pilnvaru beigām. |
| --- | --- |

(4)

Lai attiecībā uz atalgojumu saglabātu līdzsvaru starp ES iestāžu darbiniekiem un amatpersonām, ir lietderīgi ietvert pasākumus, ar ko saskaņo attieksmi pret amatpersonām un pret ES darbiniekiem gadījumos, kad ES darbinieki ir guvuši labumu no modernizētas atalgojuma struktūras, piemēram, attiecībā uz automātiskiem pabalstu atjauninājumiem un iespēju pievienoties kopīgajai veselības apdrošināšanas shēmai, tostarp pēc pilnvaru beigām.

| (5) | Turklāt, lai nodrošinātu automātisku korekciju attiecībā uz turpmākiem grozījumiem Civildienesta noteikumos, ir lietderīgi koriģēt ikgadējo pensijas uzkrājuma likmi un saskaņot pensionēšanās vecumu ar grozījumiem Civildienesta noteikumos, un piemērojamā uzkrājuma likme būtu jānosaka, atsaucoties uz Civildienesta noteikumiem. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt, lai nodrošinātu automātisku korekciju attiecībā uz turpmākiem grozījumiem Civildienesta noteikumos, ir lietderīgi koriģēt ikgadējo pensijas uzkrājuma likmi un saskaņot pensionēšanās vecumu ar grozījumiem Civildienesta noteikumos, un piemērojamā uzkrājuma likme būtu jānosaka, atsaucoties uz Civildienesta noteikumiem.

| (6) | Ar citiem grozījumiem būtu jānodrošina, lai laiks, cik ilgi bijušajai amatpersonai ir tiesības uz ikmēneša pārejas pabalstu, tieši atbilstu attiecīgā dienesta laikam. Tomēr šim laikam nevajadzētu būt ne īsākam par sešiem mēnešiem, ne ilgākam par diviem gadiem, ar to saprotot, ka pārejas pabalsts amatpersonām ir paredzēts, lai tām uz noteiktu laiku tūlīt pēc amata pilnvaru beigām nodrošinātu noteikta līmeņa finansiālu drošību līdz brīdim, kad tām atkal ir algots darbs ar līdzvērtīga līmeņa atalgojumu vai cits ienākumu avots, piemēram, pensija. |
| --- | --- |

(6)

Ar citiem grozījumiem būtu jānodrošina, lai laiks, cik ilgi bijušajai amatpersonai ir tiesības uz ikmēneša pārejas pabalstu, tieši atbilstu attiecīgā dienesta laikam. Tomēr šim laikam nevajadzētu būt ne īsākam par sešiem mēnešiem, ne ilgākam par diviem gadiem, ar to saprotot, ka pārejas pabalsts amatpersonām ir paredzēts, lai tām uz noteiktu laiku tūlīt pēc amata pilnvaru beigām nodrošinātu noteikta līmeņa finansiālu drošību līdz brīdim, kad tām atkal ir algots darbs ar līdzvērtīga līmeņa atalgojumu vai cits ienākumu avots, piemēram, pensija.

| (7) | Ir arī lietderīgi tos pabalstus un izmaksu atlīdzināšanu, kas paredzēti, stājoties amatā un atstājot to, saskaņot ar pabalstiem, kurus atbilstoši Civildienesta noteikumiem maksā ierēdņiem un citiem darbiniekiem, vienlaikus paredzot zināmu elastību, ja nepieciešams, jo īpaši tādas pārcelšanās izmaksu atlīdzības gadījumā, kurā ņem vērā amatpersonu funkcijas saistībā ar pārstāvniecību. |
| --- | --- |

(7)

Ir arī lietderīgi tos pabalstus un izmaksu atlīdzināšanu, kas paredzēti, stājoties amatā un atstājot to, saskaņot ar pabalstiem, kurus atbilstoši Civildienesta noteikumiem maksā ierēdņiem un citiem darbiniekiem, vienlaikus paredzot zināmu elastību, ja nepieciešams, jo īpaši tādas pārcelšanās izmaksu atlīdzības gadījumā, kurā ņem vērā amatpersonu funkcijas saistībā ar pārstāvniecību.

| (8) | Ir jāsaskaņo nosacījumi, saskaņā ar kuriem esošajām un bijušajām amatpersonām sedz veselības apdrošināšanu, pielāgojot tos tiem apdrošināšanas segšanas nosacījumiem, kuri saskaņā ar Civildienesta noteikumu 72. un 73. pantu ir piemērojami ierēdņiem un citiem darbiniekiem. |
| --- | --- |

(8)

Ir jāsaskaņo nosacījumi, saskaņā ar kuriem esošajām un bijušajām amatpersonām sedz veselības apdrošināšanu, pielāgojot tos tiem apdrošināšanas segšanas nosacījumiem, kuri saskaņā ar Civildienesta noteikumu 72. un 73. pantu ir piemērojami ierēdņiem un citiem darbiniekiem.

| (9) | To pašu iemeslu dēļ – jo ar šajā regulā paredzētajiem noteikumiem būtu jāaizstāj noteikumi, kuri paredzēti Regulā Nr. 422/67/EEK, Nr. 5/67/Euratom, Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 2290/77 un Lēmumos 2009/909/ES, 2009/910/ES un 2009/912/ES, izņemot tā 5. pantu, – minētie akti būtu jāatceļ, neskarot to turpmāku piemērošanu visām amatpersonām, kurām piemēro vienu vai vairākus no minētajiem aktiem un kuru pilnvaru īstenošana jau notiek šīs regulas spēkā stāšanās dienā vai ir beigusies pirms tam, |
| --- | --- |

(9)

To pašu iemeslu dēļ – jo ar šajā regulā paredzētajiem noteikumiem būtu jāaizstāj noteikumi, kuri paredzēti Regulā Nr. 422/67/EEK, Nr. 5/67/Euratom, Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 2290/77 un Lēmumos 2009/909/ES, 2009/910/ES un 2009/912/ES, izņemot tā 5. pantu, – minētie akti būtu jāatceļ, neskarot to turpmāku piemērošanu visām amatpersonām, kurām piemēro vienu vai vairākus no minētajiem aktiem un kuru pilnvaru īstenošana jau notiek šīs regulas spēkā stāšanās dienā vai ir beigusies pirms tam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro šādām augstas pakāpes amatpersonām ES iestādēs (“amatpersonas”):

| a) | Eiropadomes priekšsēdētājam; |
| --- | --- |

a)

Eiropadomes priekšsēdētājam;

| b) | Eiropas Komisijas priekšsēdētājam un tās locekļiem, tostarp Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos; |
| --- | --- |

b)

Eiropas Komisijas priekšsēdētājam un tās locekļiem, tostarp Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos;

| c) | Eiropas Savienības Tiesas priekšsēdētājam un tās locekļiem, kā arī sekretāram, tostarp Vispārējās tiesas un specializēto tiesu priekšsēdētājiem, locekļiem un sekretāriem; |
| --- | --- |

c)

Eiropas Savienības Tiesas priekšsēdētājam un tās locekļiem, kā arī sekretāram, tostarp Vispārējās tiesas un specializēto tiesu priekšsēdētājiem, locekļiem un sekretāriem;

| d) | Padomes ģenerālsekretāram; |
| --- | --- |

d)

Padomes ģenerālsekretāram;

| e) | Revīzijas palātas priekšsēdētājam un locekļiem. |
| --- | --- |

e)

Revīzijas palātas priekšsēdētājam un locekļiem.

2.   Šo regulu piemēro visām amatpersonām, kuras ieceļ amatā vai atkārtoti ieceļ amatā pēc 2016. gada 4. marta.

3.   Šajā regulā partnerattiecības, kas nav laulība, uzskata par laulību ar noteikumu, ka ir izpildīti visi Civildienesta noteikumu VII pielikuma 1. panta 2. punkta c) apakšpunktā uzskaitītie nosacījumi. Veselības apdrošināšanas shēmā amatpersonas vai bijušās amatpersonas neprecēto partneri uzskata par minētās amatpersonas laulāto, ja ir izpildīti minētā panta 2. punkta c) apakšpunkta i), ii) un iii) punktā paredzētie nosacījumi.

II NODAĻA

ATALGOJUMS

2. pants

Algas

No amatā stāšanās dienas līdz tā mēneša pēdējai dienai, kurā amatu atstāj, amatpersonas ir tiesīgas saņemt pamatalgu, kas ir vienāda ar summu, kuru iegūst, 16. pakāpes trešā līmeņa Savienības ierēdņa pamatalgai piemērojot šādus procentus:

| Alga |
| --- |
| Iestāde | Priekšsēdētājs | Priekšsēdētāja vietnieks | Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos | Loceklis | Tiesas sekretārs | Ģenerālsekretārs |
| Eiropadome | 138 % | | | | | |
| Padome | | | | | | 100 % |
| Eiropas Komisija | 138 % | 125 % | 130 % | 112,5 % | | |
| Tiesa | 138 % | 125 % | | 112,5 % | 101 % | |
| Vispārējā tiesa | 112,5 % | 108 % | | 104 % | 95 % | |
| Specializētās tiesas | 104 % | | | 100 % | 90 % | |
| Revīzijas palāta | 115 % | | | 108 % | | |

Alga

Iestāde

Priekšsēdētājs

Priekšsēdētāja vietnieks

Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos

Loceklis

Tiesas sekretārs

Ģenerālsekretārs

Eiropadome

138 %

Padome

100 %

Eiropas Komisija

138 %

125 %

130 %

112,5 %

Tiesa

138 %

125 %

112,5 %

101 %

Vispārējā tiesa

112,5 %

108 %

104 %

95 %

Specializētās tiesas

104 %

100 %

90 %

Revīzijas palāta

115 %

108 %

3. pants

Savienības nodoklis – solidaritātes nodeva

1.   Amatpersonām piemēro Padomes Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 260/68 (9).

2.   Civildienesta noteikumu 66.a pantu amatpersonām piemēro mutatis mutandis.

III NODAĻA

PABALSTI

4. pants

Iekārtošanās un pārcelšanās pabalsti – pārcelšanās un ceļa izdevumi

Amatpersonas ir tiesīgas saņemt:

| a) | iekārtošanās pabalstu, stājoties amatā, kā paredzēts Civildienesta noteikumu VII pielikuma 5. pantā, kurš jāpiemēro mutatis mutandis; |
| --- | --- |

a)

iekārtošanās pabalstu, stājoties amatā, kā paredzēts Civildienesta noteikumu VII pielikuma 5. pantā, kurš jāpiemēro mutatis mutandis;

mutatis mutandis

| b) | pārcelšanās pabalstu, atstājot amatu, kā paredzēts Eiropas Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 24. panta 2. punktā, kurš jāpiemēro mutatis mutandis; |
| --- | --- |

b)

pārcelšanās pabalstu, atstājot amatu, kā paredzēts Eiropas Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 24. panta 2. punktā, kurš jāpiemēro mutatis mutandis;

mutatis mutandis

| c) | atlīdzību par ceļa izdevumiem, kas radušies amatpersonām un viņu ģimenes locekļiem;
  un |
| --- | --- |

c)

atlīdzību par ceļa izdevumiem, kas radušies amatpersonām un viņu ģimenes locekļiem;

un

| d) | saskaņā ar Civildienesta noteikumu VII pielikuma 9. pantu – atlīdzību par pārcelšanās izmaksām, kas radušās par mēbeļu un personiskās lietošanas priekšmetu pārvešanu, tostarp apdrošināšanu pret parasto risku (zādzība, salaušana un ugunsgrēks), nepārsniedzot maksimālo summu, kas noteikta tās iestādes ierēdņiem, kurā amatpersonas ir ieceltas amatā. Pēc rēķinu uzrādīšanas iestādes var paredzēt atkāpes attiecībā uz atlīdzību par faktiskajām pārcelšanās izmaksām, kas maksimālo summu, kuru saviem darbiniekiem noteikušas attiecīgās iestādes, nekādā gadījumā nepārsniedz par vairāk nekā 50 %. |
| --- | --- |

d)

saskaņā ar Civildienesta noteikumu VII pielikuma 9. pantu – atlīdzību par pārcelšanās izmaksām, kas radušās par mēbeļu un personiskās lietošanas priekšmetu pārvešanu, tostarp apdrošināšanu pret parasto risku (zādzība, salaušana un ugunsgrēks), nepārsniedzot maksimālo summu, kas noteikta tās iestādes ierēdņiem, kurā amatpersonas ir ieceltas amatā. Pēc rēķinu uzrādīšanas iestādes var paredzēt atkāpes attiecībā uz atlīdzību par faktiskajām pārcelšanās izmaksām, kas maksimālo summu, kuru saviem darbiniekiem noteikušas attiecīgās iestādes, nekādā gadījumā nepārsniedz par vairāk nekā 50 %.

Ja amatpersonu pilnvaru laiks tiek atjaunināts, tās nav tiesīgas saņemt nevienu šajā pantā minēto pabalstu. Tāpat amatpersonas minētos pabalstus nav tiesīgas saņemt gadījumos, kad tās ieceļ par amatpersonām vai ievēlē par locekļiem kādā citā Savienības iestādē, ja minētās iestādes mītne atrodas pilsētā, kurā amatpersonām iepriekš bijis jādzīvo, lai pildītu savus amata pienākumus, un ja laikā, kad notiek iecelšana vai ievēlēšana jaunajā amatā, amatpersonas vēl nav veikušas pārcelšanos.

5. pants

Uzturēšanās pabalsts

No amatā stāšanās dienas līdz tā mēneša pēdējai dienai, kurā amatu atstāj, amatpersonas ir tiesīgas saņemt uzturēšanās pabalstu, kas ir 15 % no viņu pamatalgas.

6. pants

Ģimenes pabalsti

No amatā stāšanās dienas līdz tā mēneša pēdējai dienai, kurā amatu atstāj, amatpersonas ir tiesīgas saņemt ģimenes pabalstus, kas ir noteikti pēc analoģijas ar Civildienesta noteikumu 67. pantu un Civildienesta noteikumu VII pielikuma 1.–3. pantu.

7. pants

Reprezentācijas pabalsts

Amatpersonas ik mēnesi saņem šādu reprezentācijas pabalstu (EUR):

| Iestāde | Priekšsēdētājs | Priekšsēdētāja vietnieks | Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos | Loceklis | Tiesas sekretārs |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eiropadome | 1 418,07 | | | | |
| Eiropas Komisija | 1 418,07 | 911,38 | 911,38 | 607,71 | |
| Tiesa | 1 418,07 | 911,38 | | 607,71 | 554,17 |
| Vispārējā tiesa | 607,71 | 573,98 | | 554,17 | 471,37 |
| Specializētas tiesas | 554 | | | 500 | 400 |

Iestāde

Priekšsēdētājs

Priekšsēdētāja vietnieks

Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos

Loceklis

Tiesas sekretārs

Eiropadome

1 418,07

Eiropas Komisija

1 418,07

911,38

911,38

607,71

Tiesa

1 418,07

911,38

607,71

554,17

Vispārējā tiesa

607,71

573,98

554,17

471,37

Specializētas tiesas

554

500

400

8. pants

Īpaša amata piemaksa

Eiropas Savienības Tiesas palātu priekšsēdētāji un galvenais ģenerāladvokāts amata pilnvaru laikā papildus 4.–7. pantā minētajiem pabalstiem ik mēnesi saņem īpašu amata piemaksu (EUR), kā izklāstīts šajā tabulā:

| Īpaša amata piemaksa |
| --- |
| Tiesa | Vispārējā tiesa | Specializētās tiesas |
| Priekšsēdētāji un galvenais ģenerāladvokāts | Priekšsēdētāji | Priekšsēdētāji |
| 810,74 | 739,47 | 500 |

Īpaša amata piemaksa

Tiesa

Vispārējā tiesa

Specializētās tiesas

Priekšsēdētāji un galvenais ģenerāladvokāts

Priekšsēdētāji

Priekšsēdētāji

810,74

739,47

500

9. pants

Komandējuma izdevumi

Amatpersonas, kam amata pienākumu pildīšanas dēļ ir jādodas prom no savas iestādes mītnes vietas, ir tiesīgas saņemt:

| a) | atlīdzību par ceļa izdevumiem; |
| --- | --- |

a)

atlīdzību par ceļa izdevumiem;

| b) | atlīdzību par viesnīcas izdevumiem (tikai par istabu, pakalpojumiem un nodokļiem); |
| --- | --- |

b)

atlīdzību par viesnīcas izdevumiem (tikai par istabu, pakalpojumiem un nodokļiem);

| c) | dienas naudu, kas par katru pilnu prombūtnes dienu ir 105 % no Civildienesta noteikumos paredzētās dienas naudas. |
| --- | --- |

c)

dienas naudu, kas par katru pilnu prombūtnes dienu ir 105 % no Civildienesta noteikumos paredzētās dienas naudas.

10. pants

Pārejas pabalsts

1.   No tā mēneša pirmās dienas, kurš seko mēnesim, kad amatpersona atstāj amatu, ik mēnesi maksā pārejas pabalstu. Laiks, cik ilgi amatpersona ir tiesīga saņemt ikmēneša pārejas pabalstu, ir vienāds ar dienesta laiku. Tomēr šis laiks nav īsāks par sešiem mēnešiem vai ilgāks par diviem gadiem.

Pabalsta summu nosaka, pamatojoties uz pamatalgu, kuru amatpersona saņēma brīdī, kad amatu atstāja, un pabalsts ir šāds:

| — | 40 %, ja minētais dienesta laiks ir divi gadi vai īsāks, |
| --- | --- |

—

40 %, ja minētais dienesta laiks ir divi gadi vai īsāks,

| — | 45 %, ja minētais dienesta laiks ilgst vairāk nekā divus gadus, bet nepārsniedz trīs gadus, |
| --- | --- |

—

45 %, ja minētais dienesta laiks ilgst vairāk nekā divus gadus, bet nepārsniedz trīs gadus,

| — | 50 %, ja minētais dienesta laiks ilgst vairāk nekā trīs gadus, bet nepārsniedz piecus gadus, |
| --- | --- |

—

50 %, ja minētais dienesta laiks ilgst vairāk nekā trīs gadus, bet nepārsniedz piecus gadus,

| — | 55 %, ja minētais dienesta laiks ilgst vairāk nekā piecus gadus, bet nepārsniedz desmit gadus, |
| --- | --- |

—

55 %, ja minētais dienesta laiks ilgst vairāk nekā piecus gadus, bet nepārsniedz desmit gadus,

| — | 60 %, ja minētais dienesta laiks ilgst vairāk nekā desmit gadus, bet nepārsniedz piecpadsmit gadus, |
| --- | --- |

—

60 %, ja minētais dienesta laiks ilgst vairāk nekā desmit gadus, bet nepārsniedz piecpadsmit gadus,

| — | 65 %, ja minētais dienesta laiks ilgst vairāk nekā piecpadsmit gadus. |
| --- | --- |

—

65 %, ja minētais dienesta laiks ilgst vairāk nekā piecpadsmit gadus.

2.   Tiesības saņemt pārejas pabalstu izbeidzas, ja bijušo amatpersonu atkārtoti ieceļ amatā Savienības iestādēs, ja to ievēlē Eiropas Parlamentā, ja tā sasniedz pensionēšanās vecumu, kā noteikts 11. pantā, vai tās nāves gadījumā. Ja amatpersonu atkārtoti ieceļ amatā vai ievēlē Eiropas Parlamentā, minēto pabalstu maksā līdz dienai, kad amatpersona stājas jaunajā amatā, un – nāves gadījumā – pēdējo maksājumu veic par mēnesi, kurā nāve iestājusies.

3.   Ja attiecīgās bijušās amatpersonas laikā, kad tās ir tiesīgas saņemt ikmēneša pārejas pabalstu, uzsāk jebkādu algotu darbu, tad no pabalsta atskaita summu, par kādu amatpersonu bruto mēneša atalgojums (t. i., atalgojums pirms nodokļu atskaitīšanas) kopā ar šā panta 1. punktā paredzēto pabalstu pārsniedz to atalgojumu pirms nodokļu atskaitīšanas, kuru tās saskaņā ar 2., 5. un 6. pantu saņēma, kad strādāja kā amatpersonas. Aprēķinot jaunajā darbā saņemto atalgojumu, ietver visus atalgojuma veidus, izņemot tos, kas saistīti ar izdevumu atlīdzināšanu.

4.   Brīdī, kad amatpersonas amatu atstāj, un pēc tam katra nākamā gada 1. janvārī, kā arī jebkādu finanšu stāvokļa izmaiņu gadījumā bijušās amatpersonas tās iestādes priekšsēdētājam, kurā tās iepriekš bijušas nodarbinātas, iesniedz deklarāciju par visiem atalgojuma veidiem, ko tās saņēmušas par savu pakalpojumu sniegšanu, izņemot tos, kas saistīti ar izdevumu atlīdzināšanu.

Minēto deklarāciju sastāda labticīgi, un to uzskata par konfidenciālu. Minētajā deklarācijā sniegto informāciju izmanto vienīgi šīs regulas nolūkiem un trešajām personām nesniedz.

Papildu atalgojumu, ko bijušās amatpersonas ir leģitīmi saņēmušas, veicot savus pienākumus kā aktīvas amatpersonas, no pārejas pabalsta neatskaita.

5.   Bijušajām amatpersonām, kam ir tiesības saņemt pārejas pabalstu, ir tiesības arī uz 6. pantā paredzētajiem ģimenes pabalstiem, ja tās atbilst minētajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

IV NODAĻA

PENSIJAS

11. pants

Pensionēšanās vecums

1.   Pēc amata atstāšanas bijušajām amatpersonām ir tiesības saņemt mūža pensiju, kas maksājama no dienas, kad tās sasniegušas pensionēšanās vecumu, kurš noteikts Civildienesta noteikumu 77. pantā, ko piemēro mutatis mutandis.

2.   Taču sākt šādas pensijas izmaksu bijušās amatpersonas var lūgt ne agrāk kā sešus gadus pirms 1. punktā minētā vecuma sasniegšanas. Tādā gadījumā, kad tiek veikts pieprasījums, pensijai piemēro šādus koeficientus:

| 6–4 gadus agrāk | 0,70 |
| --- | --- |
| mazāk nekā 4 līdz 3 gadus agrāk | 0,75 |
| mazāk nekā 3 līdz 2 gadus agrāk | 0,80 |
| mazāk nekā 2 līdz 1 gadu agrāk | 0,87 |
| mazāk nekā 1 gadu agrāk | 0,95 |

6–4 gadus agrāk

0,70

mazāk nekā 4 līdz 3 gadus agrāk

0,75

mazāk nekā 3 līdz 2 gadus agrāk

0,80

mazāk nekā 2 līdz 1 gadu agrāk

0,87

mazāk nekā 1 gadu agrāk

0,95

12. pants

Pensija

Civildienesta noteikumu 77. panta otrās daļas pirmo teikumu piemēro mutatis mutandis. Pensijas apjoms ir vienāds ar Civildienesta noteikumu 77. panta otrās daļas otrajā teikumā minēto likmi, kas reizināta ar divi un ko piemēro pēdējai pamatalgai, kas saņemta par katru pilnu gadu amatā un vienu divpadsmito daļu no minētās summas par katru pilnu mēnesi.

mutatis mutandis

Ja attiecīgās amatpersonas Savienības iestādēs ir pildījušas dažādus pienākumus, alga, pēc kuras aprēķina viņu pensiju, ir tieši proporcionāla laikam, cik ilgti tie pildījuši katru atsevišķu dienesta pienākumu.

13. pants

Budžeta segums

Pabalstu izmaksu saskaņā ar šajā regulā paredzēto pensiju shēmu iekļauj Savienības vispārējā budžetā. Dalībvalstis kopīgi garantē minēto pabalstu izmaksu saskaņā ar skalu, kas noteikta šādu izdevumu finansēšanai.

V NODAĻA

NOTEIKUMI SOCIĀLAJĀ JOMĀ

14. pants

Invaliditāte

Amatpersonām ar invaliditāti, kura uzskatāma par pilnīgu un kura tām liedz pildīt to pienākumus, un kuras dēļ šīs amatpersonas atkāpjas vai ir spiestas atkāpties no amata, no atkāpšanās dienas vai dienas, kad tās ir bijušas spiestas atkāpties no amata, ir tiesības saņemt šādus pabalstus:

| a) | ja invaliditāte atzīta par neatgriezenisku, mūža pensiju, ko aprēķina saskaņā ar 12. pantu un kas nav mazāka par 30 % no pēdējās saņemtās pamatalgas. Ja darbnespējas cēlonis ir invaliditāte, kas iestājusies, vai slimība, kas iegūta, pildot amata pienākumus, tām ir tiesības saņemt maksimālo pensiju; |
| --- | --- |

a)

ja invaliditāte atzīta par neatgriezenisku, mūža pensiju, ko aprēķina saskaņā ar 12. pantu un kas nav mazāka par 30 % no pēdējās saņemtās pamatalgas. Ja darbnespējas cēlonis ir invaliditāte, kas iestājusies, vai slimība, kas iegūta, pildot amata pienākumus, tām ir tiesības saņemt maksimālo pensiju;

| b) | ja invaliditāte ir pārejoša, uz invaliditātes laiku pensiju 60 % apmērā no pēdējās saņemtās pamatalgas gadījumos, kad invaliditāte iestājās vai slimība tika iegūta, pildot amata pienākumus, un 30 % – pārējos gadījumos. Kad šādas invaliditātes pensijas saņēmējs sasniedz 11. pantā noteikto pensionēšanās vecumu vai kad invaliditātes pensija saņemta septiņus gadus, to aizstāj ar mūža pensiju, ko aprēķina saskaņā ar 12. pantu. |
| --- | --- |

b)

ja invaliditāte ir pārejoša, uz invaliditātes laiku pensiju 60 % apmērā no pēdējās saņemtās pamatalgas gadījumos, kad invaliditāte iestājās vai slimība tika iegūta, pildot amata pienākumus, un 30 % – pārējos gadījumos. Kad šādas invaliditātes pensijas saņēmējs sasniedz 11. pantā noteikto pensionēšanās vecumu vai kad invaliditātes pensija saņemta septiņus gadus, to aizstāj ar mūža pensiju, ko aprēķina saskaņā ar 12. pantu.

15. pants

Veselības apdrošināšana un citi apdrošināšanas veidi, un pabalsti

1.   Civildienesta noteikumu 72. un 73. pantu amatpersonām piemēro mutatis mutandis. Amatpersonas, kurām ir tiesības saņemt pabalstus saskaņā ar Civildienesta noteikumu 72. pantu, deklarē visu izmaksāto atlīdzību summu vai summas, ko viņas saskaņā ar jebkuru citu tiesību aktā vai noteikumos paredzētu veselības apdrošināšanas shēmu var pieprasīt sev vai personām, uz kurām attiecas viņu apdrošināšana. Ja kopējā summa, ko amatpersonas saņemtu kā atlīdzību, pārsniedz Civildienesta noteikumu 72. panta 1. punktā minēto atlīdzības summu, tad starpību atskaita no summas, kas atlīdzināma atbilstīgi Civildienesta noteikumu 72. panta 1. punktam, izņemot atlīdzību, kas iegūta no privātas papildu veselības apdrošināšanas shēmas, ar kuru sedz to izdevumu daļu, ko neatlīdzina Savienības veselības apdrošināšanas shēma.

2.   Bijušās amatpersonas, kas gūst labumu no šīs regulas 12. pantā paredzētās pensiju shēmas, no šīs regulas 10. pantā paredzētā pārejas pabalsta, vai no šīs regulas 14. pantā paredzētās invaliditātes pensiju shēmas, var pieprasīt, lai uz tām attiektos arī segums saskaņā ar Civildienesta noteikumu 72. pantu, kā definēts šā panta 1. punktā.

3.   Bijušās amatpersonas, kas negūst labumu no šīs regulas 12. pantā paredzētās pensiju shēmas, no šīs regulas 10. pantā paredzētā pārejas pabalsta vai arī no šīs regulas 14. pantā paredzētās invaliditātes pensiju shēmas, var pieprasīt, lai uz tām attiektos Civildienesta noteikumu 72. pants, kā definēts šā panta 1. punktā, ar nosacījumu, ka tās nav iesaistītas algotā darbā. Tās tad arī maksā pilnu to iemaksu summu, kas šādam segumam vajadzīga. Šīs iemaksas aprēķina, pamatojoties uz ikmēneša pārejas pabalstu saskaņā ar šīs regulas 10. pantu, pienācīgi ņemot vērā šīs summas turpmākus atjauninājumus.

4.   Civildienesta noteikumu 74. un 75. pantu, kas cita starpā paredz piedzimšanas pabalstus un pabalstus nāves gadījumā, amatpersonām piemēro mutatis mutandis.

16. pants

Nāve amata pilnvaru laikā

Ja amatpersona nomirst amata pilnvaru laikā, tad pārdzīvojušajam laulātajam vai apgādājamiem bērniem līdz trešā mēneša beigām pēc tā mēneša, kad iestājusies nāve, ir tiesības saņemt atalgojumu, uz kuru amatpersonai būtu bijušas tiesības saskaņā ar 2., 5. un 6. pantu.

17. pants

Tiesību subrogācija

Gadījumos, kad par amatpersonas invaliditāti vai nāvi ir atbildīga kāda trešā persona, minētās amatpersonas vai minētās amatpersonas tiesībpārņēmēju tiesības celt prasību tiesā pret trešo personu pāriet Savienībai no pensiju shēmas izrietošo Savienības pienākumu apmērā.

18. pants

Apgādnieka zaudējuma pensija

1.   Ja amatpersonai vai bijušajai amatpersonai nāves brīdī ir uzkrātas pensijas tiesības, tad amatpersonu pārdzīvojušajam laulātajam un bērniem, kas ir viņa apgādībā amatpersonas nāves brīdī, ir tiesības uz apgādnieka zaudējuma pensiju.

Apgādnieka zaudējuma pensija ir procentuāla daļa no tās pensijas, uz ko amatpersonai vai bijušajai amatpersonai saskaņā ar 12. pantu ir bijušas tiesības nāves dienā, proti:

| Pārdzīvojušajam laulātajam | 60 % |
| --- | --- |
| Par katru bērnu, ja kāds no vecākiem ir miris | 10 % |
| Par katru bērnu, ja miruši abi vecāki | 20 % |

Pārdzīvojušajam laulātajam

60 %

Par katru bērnu, ja kāds no vecākiem ir miris

10 %

Par katru bērnu, ja miruši abi vecāki

20 %

Tomēr, ja amatpersona nomirst amata pilnvaru laikā:

| — | apgādnieka zaudējuma pensija pārdzīvojušajam laulātajam ir vienāda ar 36 % no pamatalgas, kas saņemta nāves brīdī, |
| --- | --- |

—

apgādnieka zaudējuma pensija pārdzīvojušajam laulātajam ir vienāda ar 36 % no pamatalgas, kas saņemta nāves brīdī,

| — | apgādnieka zaudējuma pensija abu vecāku pirmajam bārenim nav mazāka par 12 % no pamatalgas, kas saņemta laikā nāves brīdī. Ja paliek vairāki abu vecāku bāreņi, tad apgādnieka zaudējuma pensijas kopējo apjomu sadala vienlīdzīgi starp minētajiem bāreņiem. |
| --- | --- |

—

apgādnieka zaudējuma pensija abu vecāku pirmajam bārenim nav mazāka par 12 % no pamatalgas, kas saņemta laikā nāves brīdī. Ja paliek vairāki abu vecāku bāreņi, tad apgādnieka zaudējuma pensijas kopējo apjomu sadala vienlīdzīgi starp minētajiem bāreņiem.

2.   Minēto apgādnieka zaudējuma pensiju kopējā summa nepārsniedz amatpersonas vai bijušās amatpersonas pensijas summu, pēc kuras tās tiek aprēķinātas. Apgādnieka zaudējuma pensiju maksimālo kopējo summu attiecīgā gadījumā dala saņēmēju starpā saskaņā ar 1. punktā izklāstītajām procentuālajām daļām.

3.   Apgādnieka zaudējuma pensiju piešķir no tā kalendārā mēneša pirmās dienas, kas seko nāves dienai. Tomēr, ja piemēro 16. pantu, tiesības uz pensiju neiesākas ātrāk par ceturtā mēneša pirmo dienu pēc nāves iestāšanās dienas.

4.   Tiesības uz apgādnieka zaudējuma pensiju izbeidzas tā kalendārā mēneša beigās, kad persona, kam ir tiesības saņemt pensiju, nomirst. Turklāt tiesības uz bāreņa pensiju izbeidzas tā mēneša beigās, kad bārenis sasniedz 21 gada vecumu. Tomēr tiesības uz bāreņa pensiju pagarina uz laiku, kamēr bārenis iegūst vispārējo vai profesionālo izglītību, bet ne ilgāk kā līdz tā mēneša beigām, kad viņš sasniedz 25 gadu vecumu.

Pensija tiek saglabāta bārenim, kas slimības vai invaliditātes dēļ nespēj pelnīt iztiku.

5.   Ja bijusī amatpersona dodas laulībā un laulību dienā ir uzkrājusi pensijas tiesības saskaņā ar šo regulu, tad nedz laulātajam, nedz nevienam bērnam no šīs laulības nav tiesību saņemt apgādnieka zaudējuma pensiju, ja vien došanās laulībā nav notikusi piecus vai vairāk gadus pirms bijušās amatpersonas nāves.

6.   Pārdzīvojušā laulātā tiesības uz apgādnieka zaudējuma pensiju izbeidzas, ja šī persona dodas jaunā laulībā. Pārdzīvojušajam laulātajam ir tiesības uz tūlītēju vienreizēju maksājumu, kas ir vienāds ar apgādnieka zaudējuma pensijas divkāršu gada apjomu.

7.   Ja pēc amatpersonas nāves paliek gan pārdzīvojušais laulātais, gan bāreņi no iepriekšējas laulības vai citi tiesībpārņēmēji, vai bāreņi no citām laulībām, tad pensijas kopējo summu sadala pēc analoģijas ar Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 22., 27. un 28. pantu.

8.   Amatpersonu pārdzīvojušajam laulātajam un apgādājamiem bērniem ir tiesības saņemt slimības pabalstus saskaņā ar Civildienesta noteikumos paredzēto sociālā nodrošinājuma shēmu.

Viņi deklarē visu izmaksāto atlīdzību summu vai summas, ko viņi saskaņā ar jebkuru citu tiesību aktā vai noteikumos paredzētu veselības apdrošināšanas shēmu var pieprasīt sev vai personām, uz kurām attiecas viņu apdrošināšana. Ja kopējā summa, ko amatpersonas saņemtu kā atlīdzību, pārsniedz Civildienesta noteikumu 72. panta 1. punktā minēto atlīdzības summu, tad starpību atskaita no summas, kas atlīdzināma atbilstīgi Civildienesta noteikumu 72. panta 1. punktam, izņemot atlīdzību, kas iegūta no privātas papildu veselības apdrošināšanas shēmas, ar kuru sedz to izdevumu daļu, ko neatlīdzina Savienības veselības apdrošināšanas shēma.

VI NODAĻA

ATJAUNINĀŠANA UN APRĒĶINA METODES

19. pants

Pabalstu un pensiju atjaunināšana

Šīs regulas 7. un 8. panta paredzētos pabalstus un šīs regulas 12., 14. un 18. pantā paredzētos pensijas pabalstus atjaunina ar to atjauninājumu summu, kuri izriet no Civildienesta noteikumu 65. panta un to XI pielikuma piemērošanas, ko piemēro mutatis mutandis.

mutatis mutandis

Šo noteikumu piemēro to amatpersonu pensiju pabalstiem, kuru pilnvaru termiņš norit vai ir beidzies pirms 2016. gada 4. marta.

20. pants

Korekcijas koeficienti

Šīs regulas 2. pantā minētās pamatalgas, šīs regulas 5. pantā minētos pabalstus un šīs regulas 6. pantā minētos ģimenes pabalstus attiecīgā gadījumā sver, ievērojot Civildienesta noteikumu 64. pantu.

21. pants

Kumulācijas aizliegums

Viena un tā pati persona nevar reizē saņemt 10. pantā paredzēto pārejas pabalstu, 12. pantā paredzēto pensiju un 14. pantā paredzētās pensijas. Ja amatpersona ir tiesības prasīt pabalstu saskaņā ar vairāk nekā vienu no minētajiem noteikumiem, piemēro tikai to noteikumu, kas prasītājam ir visizdevīgākais. Tomēr, kad amatpersona sasniedz 11. pantā minēto pensionēšanās vecumu, tiesības uz pārejas pabalstu izbeidzas.

VII NODAĻA

MAKSĀŠANAS KĀRTĪBA

22. pants

Maksājumu veikšanas vieta un operācija

1.   Maksājumus saskaņā ar 2., 4., 5., 6., 7., 15. un 16. pantu veic tajā valstī un tās valsts valūtā, kur amatpersonas pilda savus pienākumus, vai – pēc to pieprasījuma – euro valūtā bankas kontā Savienībā.

2.   Civildienesta noteikumu VII pielikuma 17. panta 2.–4. punktu mutatis mutandis piemēro amatpersonām.

3.   Summām, kas maksājamas saskaņā ar 10., 12., 14. un 18. pantu, svērumu nepiemēro. Saņēmējiem, kas dzīvo Savienībā, šīs summas izmaksā euro valūtā bankas kontā Savienībā.

Saņēmējiem, kas dzīvo ārpus Savienības, pensijas izmaksā euro valūtā bankas kontā Savienībā vai dzīvesvietas valstī. Izņēmuma kārtā pensiju var izmaksāt ārvalstu valūtā pensionāra dzīvesvietas valstī, konvertāciju veicot pēc jaunākajiem maiņas kursiem, ko izmanto Eiropas Savienības vispārējā budžeta izpildei.

VIII NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

23. pants

Diskvalifikācija

Amatpersonai, ko saskaņā ar attiecīgajiem Līguma noteikumiem atbrīvo no pienākumu pildīšanas smaga pārkāpuma dēļ, var attiecīgi liegt visas tiesības uz pārejas pabalstu vai vecuma pensiju. Šis noteikums tomēr neietekmē minēto amatpersonu tiesībpārņēmējus.

24. pants

Izvēles dalības (“opt-in”) klauzula – Pārejas noteikumi

1.   Neskarot 1. panta 2. punktu, amatpersonas, kas ir amatā pirms 2016. gada 4. marta, kā arī bijušās amatpersonas, kas bija amatā pirms minētā datuma, var pieprasīt, lai tām tiktu piemērots 15. pants. Šo pieprasījumu iesniedz sešu mēnešu laikā pēc 2016. gada 4. marta.

2.   Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 20., 24., 25. pantu un 24.a panta pirmo teikumu piemēro mutatis mutandis to summu saņēmējiem, kas maksājamas saskaņā ar šīs regulas 10., 11., 12., 14. un 18. pantu. Tomēr par Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 24.a pantā minēto datumu 2014. gada 1. janvāri uzskata 2016. gada 4. martu.

25. pants

Noteikumi par atcelšanu un noteikumi, kas paliek spēkā

1.   Ar šo tiek atcelti šādi tiesību akti, neskarot to turpmāku piemērošanu amatpersonām, kuru pilnvaru īstenošana jau notiek 2016. gada 4. martā vai ir beigusies pirms tam:

| a) | Regula Nr. 422/67/EEK, Nr. 5/67/Euratom; |
| --- | --- |

a)

Regula Nr. 422/67/EEK, Nr. 5/67/Euratom;

| b) | Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 2290/77; |
| --- | --- |

b)

Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 2290/77;

| c) | Lēmums 2009/909/ES; |
| --- | --- |

c)

Lēmums 2009/909/ES;

| d) | Lēmums 2009/910/ES; |
| --- | --- |

d)

Lēmums 2009/910/ES;

| e) | Lēmums 2009/912/ES, izņemot tā 5. pantu. |
| --- | --- |

e)

Lēmums 2009/912/ES, izņemot tā 5. pantu.

2.   Atsauces uz atceltajiem tiesību aktiem uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

3.   Ar šo tiek atceltas Padomes Regulas Nr. 63 (EEK) (10) un Nr. 14 (EAEK) (11), Eiropas Ogļu un tērauda kopienas Speciālās ministru padomes 1962. gada 22. maija Lēmums (12) un Padomju Regula Nr. 62 (EEK), Nr. 13 (EAK) (13), izņemot tās 20. pantu.

4.   Eiropas Ogļu un tērauda kopienas Speciālās ministru padomes 1958. gada 13. un 14. oktobra Lēmums paliek spēkā.

26. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā 2016. gada 4. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 29. februārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

H.G.J. KAMP

---

(1)  Padomes Lēmums 2009/909/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko nosaka Eiropadomes priekšsēdētāja nodarbināšanas kārtību (OV L 322, 9.12.2009., 35. lpp.).

1

(2)  Padomes Regula Nr. 422/67/EEK, Nr. 5/67/Euratom (1967. gada 25. jūlijs) par Komisijas priekšsēdētāja un tās locekļu, Tiesas priekšsēdētāja, tiesnešu, ģenerāladvokātu un sekretāra, Vispārējās tiesas priekšsēdētāja, tās locekļu un sekretāra, kā arī Eiropas Savienības Civildienesta tiesas priekšsēdētāja, locekļu un sekretāra atalgojumu (OV L 187, 8.8.1967., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums 2009/910/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko nosaka Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos nodarbināšanas kārtību (OV L 322, 9.12.2009., 36. lpp.).

3

(4)  Iepriekš 2. zemsvītras piezīme.

4

(5)  Padomes Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 2290/77 (1977. gada 18. oktobris) par Revīzijas palātas locekļu atalgojumu (OV L 268, 20.10.1977., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Lēmums 2009/912/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko nosaka Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāra nodarbināšanas kārtību (OV L 322, 9.12.2009., 38. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1023/2013 (2013. gada 22. oktobris), ar ko groza Eiropas Savienības Civildienesta noteikumus un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (OV L 287, 29.10.2013., 15. lpp.).

7

(8)  Iepriekš 5. zemsvītras piezīme.

8

(9)  Padomes Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 260/68 (1968. gada 29. februāris), ar ko paredz Eiropas Kopienu nodokļa piemērošanas nosacījumus un procedūru (OV L 56, 4.3.1968., 8. lpp.).

9

(10)  Padomes Regula Nr. 63, ar ko nosaka Komisijas locekļu atalgojumu (OV 62, 19.7.1962., 1724/62. lpp.).

10

(11)  Padomes Regula Nr. 14, ar ko nosaka Komisijas locekļu atalgojumu (OV 62, 19.7.1962., 1730/62. lpp.).

11

(12)  Eiropas Ogļu un tērauda kopienas Speciālās ministru padomes Lēmums, ar ko nosaka Augstās iestādes locekļu atalgojumu (OV 62, 19.7.1962., 1734/62. lpp.).

12

(13)  Padomju Regulas Nr. 62/EEK, Nr. 13/EAK, ar ko nosaka Tiesas locekļu atalgojumu (OV 62, 19.7.1962., 1713/62. lpp.).

13

---

| 4.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 58/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 58/13

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2016/301

(2015. gada 30. novembris),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/71/EK papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par prospektu apstiprināšanu un publicēšanu un sludinājumu izplatīšanu un groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 809/2004

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Direktīvu 2003/71/EK par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību, un par Direktīvas 2001/34/EK grozījumiem (1) un jo īpaši tās 13. panta 7. punkta trešo daļu, 14. panta 8. punkta trešo daļu un 15. panta 7. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Direktīvu 2003/71/EK tika saskaņotas prasības attiecībā uz prospektu sagatavošanu, apstiprināšanu un izplatīšanu. Lai nodrošinātu konsekventu saskaņošanu un ņemtu vērā finanšu tirgu tehniskās attīstības tendences, ir jāprecizē minētās prasības, konkrēti, prasības attiecībā uz apstiprināšanu, publicēšanu un informācijas papildus prospektam (t. sk. sludinājumu) izplatīšanu par piedāvājumu vai pielaidi tirdzniecībai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Direktīvu 2003/71/EK tika saskaņotas prasības attiecībā uz prospektu sagatavošanu, apstiprināšanu un izplatīšanu. Lai nodrošinātu konsekventu saskaņošanu un ņemtu vērā finanšu tirgu tehniskās attīstības tendences, ir jāprecizē minētās prasības, konkrēti, prasības attiecībā uz apstiprināšanu, publicēšanu un informācijas papildus prospektam (t. sk. sludinājumu) izplatīšanu par piedāvājumu vai pielaidi tirdzniecībai.

| (2) | Prospekta izskatīšanas un apstiprināšanas process ir iteratīvs, tas ir, valsts kompetentās iestādes lēmums apstiprināt prospektu ietver emitenta, piedāvātāja vai personas, kas lūdz pielaidi tirdzniecībai regulētā tirgū, prospekta projekta analīzi un izstrādi vairākās kārtās, lai nodrošinātu, ka prospekts atbilst pilnīguma prasībai, tostarp attiecībā uz sniegtās informācijas atbilstību un saprotamību. Lai emitentiem, piedāvātājiem un personām, kas lūdz pielaidi tirdzniecībai, nodrošinātu lielāku noteiktību par apstiprināšanu, ir nepieciešams noteikt, kādi dokumenti ir jāiesniedz valsts kompetentajām iestādēm dažādos prospekta apstiprināšanas cikla posmos. |
| --- | --- |

(2)

Prospekta izskatīšanas un apstiprināšanas process ir iteratīvs, tas ir, valsts kompetentās iestādes lēmums apstiprināt prospektu ietver emitenta, piedāvātāja vai personas, kas lūdz pielaidi tirdzniecībai regulētā tirgū, prospekta projekta analīzi un izstrādi vairākās kārtās, lai nodrošinātu, ka prospekts atbilst pilnīguma prasībai, tostarp attiecībā uz sniegtās informācijas atbilstību un saprotamību. Lai emitentiem, piedāvātājiem un personām, kas lūdz pielaidi tirdzniecībai, nodrošinātu lielāku noteiktību par apstiprināšanu, ir nepieciešams noteikt, kādi dokumenti ir jāiesniedz valsts kompetentajām iestādēm dažādos prospekta apstiprināšanas cikla posmos.

| (3) | Prospekta projekts vienmēr būtu jāiesniedz valsts kompetentajai iestādei meklēšanai piemērotā elektroniskā formātā un ar tādiem elektroniskiem līdzekļiem, kas ir pieņemami minētajai iestādei. Meklēšanai piemērots elektroniskais formāts dod iespēju valsts kompetentajai iestādei prospektā meklēt konkrētus terminus vai vārdus, sekmē ātrāku pārbaudi un veicina izskatīšanas paveikšanu efektīvi un laikus. |
| --- | --- |

(3)

Prospekta projekts vienmēr būtu jāiesniedz valsts kompetentajai iestādei meklēšanai piemērotā elektroniskā formātā un ar tādiem elektroniskiem līdzekļiem, kas ir pieņemami minētajai iestādei. Meklēšanai piemērots elektroniskais formāts dod iespēju valsts kompetentajai iestādei prospektā meklēt konkrētus terminus vai vārdus, sekmē ātrāku pārbaudi un veicina izskatīšanas paveikšanu efektīvi un laikus.

| (4) | Izņemot pirmo prospekta projektu, katrā valsts kompetentajai iestādei iesniegtajā prospekta projektā obligāti ir jānorāda izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekš iesniegto projekta versiju un jāpaskaidro, kādā veidā ar šīm izmaiņām ir novērstas nepilnības, uz kurām valsts kompetentā iestāde iepriekš ir norādījusi. Ikvienā prospekta projektā, kas tiek iesniegts valsts kompetentajai iestādei, būtu jāiekļauj gan marķēta versija, kurā izceltas visas izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekš iesniegto projektu, gan nemarķēta versija, kurā šādas izmaiņas nav izceltas. |
| --- | --- |

(4)

Izņemot pirmo prospekta projektu, katrā valsts kompetentajai iestādei iesniegtajā prospekta projektā obligāti ir jānorāda izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekš iesniegto projekta versiju un jāpaskaidro, kādā veidā ar šīm izmaiņām ir novērstas nepilnības, uz kurām valsts kompetentā iestāde iepriekš ir norādījusi. Ikvienā prospekta projektā, kas tiek iesniegts valsts kompetentajai iestādei, būtu jāiekļauj gan marķēta versija, kurā izceltas visas izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekš iesniegto projektu, gan nemarķēta versija, kurā šādas izmaiņas nav izceltas.

| (5) | Ja sniedzamās informācijas pozīcijas, kas norādītas attiecīgajos Komisijas Regulas (EK) Nr. 809/2004 (2) pielikumos, nav piemērojamas vai, ņemot vērā emisijas vai emitenta veidu (būtību), uz konkrēto prospektu neattiecas, šīs pozīcijas būtu jānorāda valsts kompetentajai iestādei, lai pēc iespējas novērstu izskatīšanas aizkavēšanos. |
| --- | --- |

(5)

Ja sniedzamās informācijas pozīcijas, kas norādītas attiecīgajos Komisijas Regulas (EK) Nr. 809/2004 (2) pielikumos, nav piemērojamas vai, ņemot vērā emisijas vai emitenta veidu (būtību), uz konkrēto prospektu neattiecas, šīs pozīcijas būtu jānorāda valsts kompetentajai iestādei, lai pēc iespējas novērstu izskatīšanas aizkavēšanos.

| (6) | Lai nodrošinātu resursu efektīvu izmantojumu, valsts kompetentajai iestādei būtu jābūt tiesībām izbeigt izskatīšanu bez prospekta apstiprināšanas gadījumā, ja tai kļūst skaidrs, ka emitents, piedāvātājs vai persona, kas lūdz pielaidi tirdzniecībai, nespēj izpildīt prospekta regulējuma prasības. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu resursu efektīvu izmantojumu, valsts kompetentajai iestādei būtu jābūt tiesībām izbeigt izskatīšanu bez prospekta apstiprināšanas gadījumā, ja tai kļūst skaidrs, ka emitents, piedāvātājs vai persona, kas lūdz pielaidi tirdzniecībai, nespēj izpildīt prospekta regulējuma prasības.

| (7) | Prospektu, tostarp galīgo noteikumu, elektroniska publicēšana nodrošina, ka ieguldītāji var ātri un viegli piekļūt tajos iekļautajai informācijai. Ieguldītājiem izvirzītas prasības piekrist atrunai par juridiskās atbildības ierobežošanu, samaksāt maksu vai reģistrēties, lai varētu piekļūt prospektam, kavē vieglu piekļuvi un tādēļ nebūtu pieļaujamas. Filtri, ar kuriem brīdina, kurās tiesību sistēmās konkrētais piedāvājums notiek, un prasa, lai ieguldītājs norāda valsti, kuras rezidents viņš/tas ir, vai to, ka viņš/tas nav konkrētas valsts rezidents vai tiesību sistēmā, nebūtu uzskatāmi par atrunām par juridiskās atbildības ierobežošanu. |
| --- | --- |

(7)

Prospektu, tostarp galīgo noteikumu, elektroniska publicēšana nodrošina, ka ieguldītāji var ātri un viegli piekļūt tajos iekļautajai informācijai. Ieguldītājiem izvirzītas prasības piekrist atrunai par juridiskās atbildības ierobežošanu, samaksāt maksu vai reģistrēties, lai varētu piekļūt prospektam, kavē vieglu piekļuvi un tādēļ nebūtu pieļaujamas. Filtri, ar kuriem brīdina, kurās tiesību sistēmās konkrētais piedāvājums notiek, un prasa, lai ieguldītājs norāda valsti, kuras rezidents viņš/tas ir, vai to, ka viņš/tas nav konkrētas valsts rezidents vai tiesību sistēmā, nebūtu uzskatāmi par atrunām par juridiskās atbildības ierobežošanu.

| (8) | Ja rodas vai tiek konstatēts nozīmīgs jauns faktors, būtiska kļūda vai neprecizitāte attiecībā uz prospektā ietverto informāciju, sludinājumi par publisko piedāvājumu vai pielaidi tirdzniecībai var kļūt nepareizi vai maldinoši. Būtu jānosaka prasības, ar kurām nodrošina, ka tad, ja sludinājums kļūst nepareizs vai maldinošs šāda jauna faktora, būtiskas kļūdas vai neprecizitātes dēļ, attiecīgo sludinājumu groza. |
| --- | --- |

(8)

Ja rodas vai tiek konstatēts nozīmīgs jauns faktors, būtiska kļūda vai neprecizitāte attiecībā uz prospektā ietverto informāciju, sludinājumi par publisko piedāvājumu vai pielaidi tirdzniecībai var kļūt nepareizi vai maldinoši. Būtu jānosaka prasības, ar kurām nodrošina, ka tad, ja sludinājums kļūst nepareizs vai maldinošs šāda jauna faktora, būtiskas kļūdas vai neprecizitātes dēļ, attiecīgo sludinājumu groza.

| (9) | Tā kā prospekts ir vienīgais autoritatīvais informācijas avots par publisko piedāvājumu vai pielaidi tirdzniecībai, visai informācijai, kas tiek izplatīta par šiem piedāvājumiem un pielaidi tirdzniecībai, neatkarīgi no tā, vai to izplata reklāmas nolūkā un vai to sniedz mutiski vai rakstiski, būtu jāsaskan ar informāciju, kas ietverta prospektā. Tas būtu jānodrošina, nosakot prasības, ka izplatītā informācija nedrīkst būt pretrunā prospekta saturam un ka nedrīkst atsaukties uz citu pretrunā esošu informāciju. Turklāt būtu jānosaka prasības, ka izplatītā informācija nekādā būtiskā aspektā nedrīkst radīt nelīdzsvarotu priekšstatu par prospektā iekļauto informāciju. Bez tam, tā kā alternatīvi rezultātu raksturlielumi var nesamērīgi ietekmēt lēmumu par ieguldījumiem, nedrīkstētu pieļaut, ka papildus prospektam izplatītajā informācijā par publisko piedāvājumu vai pielaidi tirdzniecībai tiek iekļauti šādi raksturlielumi, ja prospektā tie nav iekļauti. |
| --- | --- |

(9)

Tā kā prospekts ir vienīgais autoritatīvais informācijas avots par publisko piedāvājumu vai pielaidi tirdzniecībai, visai informācijai, kas tiek izplatīta par šiem piedāvājumiem un pielaidi tirdzniecībai, neatkarīgi no tā, vai to izplata reklāmas nolūkā un vai to sniedz mutiski vai rakstiski, būtu jāsaskan ar informāciju, kas ietverta prospektā. Tas būtu jānodrošina, nosakot prasības, ka izplatītā informācija nedrīkst būt pretrunā prospekta saturam un ka nedrīkst atsaukties uz citu pretrunā esošu informāciju. Turklāt būtu jānosaka prasības, ka izplatītā informācija nekādā būtiskā aspektā nedrīkst radīt nelīdzsvarotu priekšstatu par prospektā iekļauto informāciju. Bez tam, tā kā alternatīvi rezultātu raksturlielumi var nesamērīgi ietekmēt lēmumu par ieguldījumiem, nedrīkstētu pieļaut, ka papildus prospektam izplatītajā informācijā par publisko piedāvājumu vai pielaidi tirdzniecībai tiek iekļauti šādi raksturlielumi, ja prospektā tie nav iekļauti.

| (10) | Regula (EK) Nr. 809/2004 ietver noteikumus par prospektu publicēšanu un reklāmas [sludinājumu] izplatīšanu. Lai novērstu prasību pārklāšanos, dažas Regulas (EK) Nr. 809/2004 normas būtu jāsvītro. |
| --- | --- |

(10)

Regula (EK) Nr. 809/2004 ietver noteikumus par prospektu publicēšanu un reklāmas [sludinājumu] izplatīšanu. Lai novērstu prasību pārklāšanos, dažas Regulas (EK) Nr. 809/2004 normas būtu jāsvītro.

| (11) | Šī regula ir balstīta uz regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko Komisijai ir iesniegusi Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI). |
| --- | --- |

(11)

Šī regula ir balstīta uz regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko Komisijai ir iesniegusi Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI).

| (12) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (3) 10. pantu EVTI ir rīkojusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par šo regulatīvo tehnisko standartu projektiem, izanalizējusi iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūgusi atzinumu no Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar minētās regulas 37. pantu, |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (3) 10. pantu EVTI ir rīkojusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par šo regulatīvo tehnisko standartu projektiem, izanalizējusi iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūgusi atzinumu no Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar minētās regulas 37. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI UN PROSPEKTU APSTIPRINĀŠANA

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā ir noteikti regulatīvie tehniskie standarti, ar kuriem precizē:

| 1) | Direktīvas 2003/71/EK 13. pantā minēto prospektu apstiprināšanas kārtību; |
| --- | --- |

1)

Direktīvas 2003/71/EK 13. pantā minēto prospektu apstiprināšanas kārtību;

| 2) | Direktīvas 2003/71/EK 14. panta 1.–4. punktā izklāstīto prospektu publicēšanas kārtību; |
| --- | --- |

2)

Direktīvas 2003/71/EK 14. panta 1.–4. punktā izklāstīto prospektu publicēšanas kārtību;

| 3) | Direktīvas 2003/71/EK 15. pantā minēto sludinājumu izplatīšanu; |
| --- | --- |

3)

Direktīvas 2003/71/EK 15. pantā minēto sludinājumu izplatīšanu;

| 4) | to, kā saskaņā ar Direktīvas 2003/71/EK 15. panta 4. punktu nodrošina, ka informācija, kas tiek sniegta par publisko piedāvājumu vai pielaidi tirdzniecībai regulētā tirgū, atbilst prospektā ietvertajai informācijai. |
| --- | --- |

4)

to, kā saskaņā ar Direktīvas 2003/71/EK 15. panta 4. punktu nodrošina, ka informācija, kas tiek sniegta par publisko piedāvājumu vai pielaidi tirdzniecībai regulētā tirgū, atbilst prospektā ietvertajai informācijai.

2. pants

Apstiprināšanas pieteikuma iesniegšana

1.   Emitents, piedāvātājs vai persona, kas lūdz pielaidi tirdzniecībai regulētā tirgū, visus prospekta projektus kompetentajai iestādei iesniedz meklēšanai piemērotā elektroniskā formātā, izmantojot elektroniskus līdzekļus. Iesniedzot prospekta pirmo projektu, norāda kontaktpunktu, kuram kompetentā iestāde var rakstiski, ar elektroniskiem līdzekļiem iesniegt savus paziņojumus.

2.   Vienlaikus ar kompetentajai iestādei iesniegto pirmo prospekta projektu vai prospekta izskatīšanas procesā emitents, piedāvātājs vai persona, kas lūdz pielaidi tirdzniecībai regulētā tirgū, meklēšanai piemērotā elektroniskā formātā papildus iesniedz:

| a) | ja izcelsmes dalībvalsts to pieprasa saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 809/2004 25. panta 4. punktu vai pēc savas iniciatīvas – savstarpējo atsauču sarakstu, kurā norāda arī tās Regulas (EK) Nr. 809/2004 I–XXX pielikuma pozīcijas, kas nav iekļautas prospektā, jo, ņemot vērā emitenta, piedāvātāja vai personas, kas lūdz pielaidi tirdzniecībai, vai publiski piedāvāto vai tirdzniecībai pielaisto vērtspapīru veidu (būtību), tās nav piemērojamas.
  Ja savstarpējo atsauču saraksts nav iesniegts un ja pozīciju secība prospekta projektā neatbilst informācijas izkārtojuma secībai, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 809/2004 pielikumos, projekta priekšlikumā līdzās tekstam iekļauj piezīmes, kurās norāda, kuras prospekta iedaļas atbilst attiecīgajām informācijas sniegšanas prasībām. Prospektam, kurā līdzās tekstam ir iekļautas piezīmes, pievieno dokumentu, kurā norādītas tās Regulas (EK) Nr. 809/2004 attiecīgajos pielikumos ietvertās pozīcijas, kas prospektā nav iekļautas tādēļ, ka tās nav piemērojamas, vai ņemot vērā emitenta, piedāvātāja vai personas, kas lūdz pielaidi tirdzniecībai, vai publiski piedāvāto vai tirdzniecībai pielaisto vērtspapīru veidu (būtību); |
| --- | --- |

a)

ja izcelsmes dalībvalsts to pieprasa saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 809/2004 25. panta 4. punktu vai pēc savas iniciatīvas – savstarpējo atsauču sarakstu, kurā norāda arī tās Regulas (EK) Nr. 809/2004 I–XXX pielikuma pozīcijas, kas nav iekļautas prospektā, jo, ņemot vērā emitenta, piedāvātāja vai personas, kas lūdz pielaidi tirdzniecībai, vai publiski piedāvāto vai tirdzniecībai pielaisto vērtspapīru veidu (būtību), tās nav piemērojamas.

Ja savstarpējo atsauču saraksts nav iesniegts un ja pozīciju secība prospekta projektā neatbilst informācijas izkārtojuma secībai, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 809/2004 pielikumos, projekta priekšlikumā līdzās tekstam iekļauj piezīmes, kurās norāda, kuras prospekta iedaļas atbilst attiecīgajām informācijas sniegšanas prasībām. Prospektam, kurā līdzās tekstam ir iekļautas piezīmes, pievieno dokumentu, kurā norādītas tās Regulas (EK) Nr. 809/2004 attiecīgajos pielikumos ietvertās pozīcijas, kas prospektā nav iekļautas tādēļ, ka tās nav piemērojamas, vai ņemot vērā emitenta, piedāvātāja vai personas, kas lūdz pielaidi tirdzniecībai, vai publiski piedāvāto vai tirdzniecībai pielaisto vērtspapīru veidu (būtību);

| b) | ja emitents, piedāvātājs vai persona, kas lūdz pielaidi tirdzniecībai regulētā tirgū, lūdz izcelsmes dalībvalsts kompetento iestādi saskaņā ar Direktīvas 2003/71/EK 8. panta 2. punktu atļaut prospektā izlaist kādu informāciju, – attiecīgu motivētu pieprasījumu; |
| --- | --- |

b)

ja emitents, piedāvātājs vai persona, kas lūdz pielaidi tirdzniecībai regulētā tirgū, lūdz izcelsmes dalībvalsts kompetento iestādi saskaņā ar Direktīvas 2003/71/EK 8. panta 2. punktu atļaut prospektā izlaist kādu informāciju, – attiecīgu motivētu pieprasījumu;

| c) | ja emitents, piedāvātājs vai persona, kas lūdz pielaidi tirdzniecībai regulētā tirgū, lūdz izcelsmes dalībvalsts kompetento iestādi saskaņā ar Direktīvas 2003/71/EK 18. panta 1. punktu paziņot uzņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei par prospekta apstiprinājumu, izdodot apstiprinājuma sertifikātu (izziņu), – attiecīgu pieprasījumu; |
| --- | --- |

c)

ja emitents, piedāvātājs vai persona, kas lūdz pielaidi tirdzniecībai regulētā tirgū, lūdz izcelsmes dalībvalsts kompetento iestādi saskaņā ar Direktīvas 2003/71/EK 18. panta 1. punktu paziņot uzņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei par prospekta apstiprinājumu, izdodot apstiprinājuma sertifikātu (izziņu), – attiecīgu pieprasījumu;

| d) | informāciju, kas prospektā iekļauta ar norādi, ja vien tā pati kompetentā iestāde šādu informāciju nav jau apstiprinājusi vai saņēmusi saskaņā ar Direktīvas 2003/71/EK 11. pantu; |
| --- | --- |

d)

informāciju, kas prospektā iekļauta ar norādi, ja vien tā pati kompetentā iestāde šādu informāciju nav jau apstiprinājusi vai saņēmusi saskaņā ar Direktīvas 2003/71/EK 11. pantu;

| e) | citu informāciju, kuru izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde pamatoti uzskata par nepieciešamu izskatīšanas veikšanai un kuru šī iestāde šajā nolūkā ir speciāli pieprasījusi. |
| --- | --- |

e)

citu informāciju, kuru izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde pamatoti uzskata par nepieciešamu izskatīšanas veikšanai un kuru šī iestāde šajā nolūkā ir speciāli pieprasījusi.

3. pants

Izmaiņas prospekta projektā

1.   Ja emitents, piedāvātājs vai persona, kas lūdz pielaidi tirdzniecībai regulētā tirgū, pēc prospekta pirmā projekta iesniegšanas izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei iesniedz vēl citas prospekta projekta versijas, tās marķē, izceļot izmaiņas, kas izdarītas prospekta projekta iepriekšējā nemarķētajā versijā, kura ir iesniegta kompetentajai iestādei. Ja ir izdarītas tikai nelielas izmaiņas, par pieņemamiem uzskata marķētus izvilkumus no prospekta projekta, kuros atspoguļotas visas izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējo projekta versiju. Kopā ar projekta versiju, kurā izceltas visas izmaiņas, iesniedz prospekta projekta nemarķētu versiju.

Ja emitents, piedāvātājs vai persona, kas lūdz pielaidi tirdzniecībai regulētā tirgū, nespēj izpildīt pirmajā daļā izklāstīto prasību ar prospekta marķēšanu saistītu tehnisku grūtību dēļ, katru prospekta projekta iepriekšējā versijā izdarīto izmaiņu izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei dara zināmu rakstiski.

2.   Ja izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar šīs regulas 5. panta 2. punktu emitentam, piedāvātājam vai personai, kas lūdz pielaidi tirdzniecībai regulētā tirgū, ir paziņojusi, ka tā uzskata, ka prospekta projekts neatbilst pilnīguma prasībām, tostarp prasībām par sniegtās informācijas atbilstību un saprotamību, pēc tam iesniegtajam prospekta projektam pievieno paskaidrojumu par to, kādā veidā ir novērstas nepilnības, par kurām bija paziņojusi kompetentā iestāde.

Ja izmaiņas, kas izdarītas iepriekš iesniegtā prospekta projektā, ir pašsaprotamas vai ar tām ir nepārprotami novērstas kompetentās iestādes paziņotās nepilnības, par pietiekamu uzskata norādi par to, kur veiktas nepilnību novēršanai paredzētās izmaiņas.

4. pants

Galīgais iesniegums

1.   Prospekta galīgā, apstiprināmā projekta iesniegumam pievieno 2. panta 2. punktā minēto informāciju, kurā kopš iepriekšējā iesnieguma ir izdarītas izmaiņas, izņemot 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto savstarpējo atsauču sarakstu. Prospekta galīgajā projektā neiekļauj piezīmes līdzās tekstam.

2.   Ja iepriekš iesniegtajā informācijā, kura minēta 2. panta 2. punktā, nav izdarītas izmaiņas, emitents, piedāvātājs vai persona, kas lūdz pielaidi tirdzniecībai regulētā tirgū, rakstiski apliecina, ka iepriekš iesniegtajā informācijā izmaiņas nav izdarītas.

5. pants

Pieteikuma saņemšana un apstrāde

1.   Izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde prospekta apstiprināšanas sākotnējā pieteikuma saņemšanu apliecina rakstiski, ar elektroniskiem līdzekļiem un pēc iespējas drīz, bet vēlākais līdz darba laika beigām otrajā darbdienā pēc tā saņemšanas. Šādā apliecinājumā emitentu, piedāvātāju vai personu, kas lūdz pielaidi tirdzniecībai regulētā tirgū, informē par apstiprināšanas pieteikuma atsauces numuru un par kontaktpunktu kompetentajā iestādē, kuram var adresēt jautājumus par šo pieteikumu. Apliecinājuma datums neietekmē prospekta projekta iesniegšanas datumu Direktīvas 2003/71/EK 13. panta 2. punkta izpratnē, no kura skaita paziņojumu termiņus.

2.   Ja izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei ir pamatots iemesls uzskatīt, ka tai iesniegtie dokumenti ir nepilnīgi vai ka ir nepieciešama papildu informācija, piemēram, atsevišķas sniegtās informācijas nekonsekvences (neatbilstības) vai nesaprotamības dēļ, tā rakstiski, ar elektroniskiem līdzekļiem informē emitentu, piedāvātāju vai personu, kas lūdz pielaidi tirdzniecībai, ka ir nepieciešana papildu informācija un norāda attiecīgos iemeslus.

3.   Ja izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde uzskata, ka nepilnības ir maznozīmīgas vai ka galvenā nozīme ir laika aspektam, tā emitentu, piedāvātāju vai personu, kas lūdz pielaidi tirdzniecībai, var informēt mutiski, un šādā gadījumā Direktīvas 2003/71/EK 13. panta 4. punktā minētā prospekta apstiprināšanas termiņa skaitījumu neaptur.

4.   Ja emitents, piedāvātājs vai persona, kas lūdz pielaidi tirdzniecībai regulētā tirgū, nespēj vai nevēlas sniegt papildu informāciju, kas pieprasīta saskaņā ar 2. punktu, izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei ir tiesības atteikt prospekta apstiprinājumu un izbeigt izskatīšanas procesu.

5.   Izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde emitentu, piedāvātāju vai personu, kas lūdz pielaidi tirdzniecībai regulētā tirgū, par savu lēmumu attiecībā uz prospekta apstiprināšanu informē rakstiski, ar elektroniskiem līdzekļiem lēmuma pieņemšanas dienā. Ja prospekta apstiprinājums ir atteikts, kompetentās iestādes lēmumā norāda atteikuma iemeslus.

II NODAĻA

PROSPEKTA PUBLICĒŠANA

6. pants

Prospekta publicēšana elektroniski

1.   Ja prospektu publicē elektroniski saskaņā ar Direktīvas 2003/71/EK 14. panta 2. punkta c), d) vai e) apakšpunktu, uz prospektu attiecas šādas prasības neatkarīgi no tā, vai tas ietver vienu vai vairākus dokumentus:

| a) | tam var viegli piekļūt attiecīgajā tīmekļa vietnē; |
| --- | --- |

a)

tam var viegli piekļūt attiecīgajā tīmekļa vietnē;

| b) | tam ir meklēšanai piemērots elektronisks formāts, un tas nav rediģējams; |
| --- | --- |

b)

tam ir meklēšanai piemērots elektronisks formāts, un tas nav rediģējams;

| c) | tas neietver hipersaites, izņemot saites uz elektroniskajām adresēm, kur ir pieejama ar norādi iekļautā informācija; |
| --- | --- |

c)

tas neietver hipersaites, izņemot saites uz elektroniskajām adresēm, kur ir pieejama ar norādi iekļautā informācija;

| d) | tas ir lejupielādējams un izdrukājams. |
| --- | --- |

d)

tas ir lejupielādējams un izdrukājams.

2.   Ja prospektu, kurā ir ar norādi iekļauta informācija, publicē elektroniski, tajā iekļauj hipersaites uz ikvienu dokumentu, kas satur ar norādi iekļautu informāciju, vai uz ikvienu tīmekļa lapu, kurā ir publicēts attiecīgais dokuments.

3.   Ja vērtspapīru publiskam piedāvājumam paredzētu prospektu dara pieejamu emitentu, finanšu starpnieku vai regulēto tirgu tīmekļa vietnēs, tie veic attiecīgus pasākumus, lai novērstu, ka prospekts tiek adresēts tādu dalībvalstu un trešo valstu rezidentiem, uz kurām vērtspapīru publiskais piedāvājums neattiecas, piemēram, iekļauj atrunu par to, kas ir piedāvājuma adresāti.

4.   Uz piekļuvi elektroniski publicētam prospektam nav attiecināma:

| a) | reģistrēšanās; |
| --- | --- |

a)

reģistrēšanās;

| b) | atrunas pieņemšana attiecībā uz juridiskās atbildības ierobežošanu; |
| --- | --- |

b)

atrunas pieņemšana attiecībā uz juridiskās atbildības ierobežošanu;

| c) | maksas maksāšana. |
| --- | --- |

c)

maksas maksāšana.

7. pants

Galīgo noteikumu publicēšana

Ar pamatprospektu saistīto galīgo noteikumu publicēšanas metodei nav jābūt tādai pašai, kādu izmanto pamatprospekta publicēšanai, ja vien tiek izmantota kāda no Direktīvas 2003/71/EK 14. pantā norādītajām metodēm.

8. pants

Publicēšana laikrakstā

1.   Lai būtu izpildītas Direktīvas 2003/71/EK 14. panta 2. punkta a) apakšpunkta prasības, prospektu publicē valsts vai pārreģionāla mēroga vispārīgā laikrakstā vai specializētā finanšu laikrakstā.

2.   Ja kompetentā iestāde uzskata, ka publicēšanai izvēlētais laikraksts neatbilst 1. punktā noteiktajām prasībām, tā nosaka laikrakstu, kura tirāžu tā uzskata par šim nolūkam atbilstošu, īpaši ņemot vērā ģeogrāfisko pārklājumu, iedzīvotāju skaitu un lasīšanas paradumus attiecīgajā dalībvalstī.

9. pants

Paziņojuma publicēšana

1.   Ja dalībvalsts izmanto Direktīvas 2003/71/EK 14. panta 3. punktā minēto iespēju noteikt prasību par paziņojuma publikāciju, kurā norāda, kā prospekts ir darīts pieejams un kur interesenti to var iegūt, šo paziņojumu publicē laikrakstā, kas atbilst šīs regulas 8. pantā izklāstītajām prospektu publicēšanas prasībām.

Ja šis paziņojums attiecas uz prospektu, kura publicēšanas vienīgais mērķis ir vērtspapīru pielaide tirdzniecībai regulētā tirgū, kurā jau tiek tirgoti tās pašas klases vērtspapīri, šo paziņojumu var arī ievietot attiecīgā regulētā tirgus oficiālajā preses izdevumā neatkarīgi no tā, vai tas tiek publicēts papīra vai elektroniskā formā.

2.   Paziņojumu publicē ne vēlāk kā nākamajā darbdienā pēc dienas, kad prospekts publicēts saskaņā ar Direktīvas 2003/71/EK 14. panta 1. punktu.

3.   Paziņojumā iekļauj šādu informāciju:

| a) | emitenta identitāte; |
| --- | --- |

a)

emitenta identitāte;

| b) | to vērtspapīru veids, klase un apjoms, kurus piedāvā un/vai attiecībā uz kuriem vēlas iegūt pielaidi tirdzniecībai, ja paziņojuma publicēšanas brīdī šī informācija ir zināma; |
| --- | --- |

b)

to vērtspapīru veids, klase un apjoms, kurus piedāvā un/vai attiecībā uz kuriem vēlas iegūt pielaidi tirdzniecībai, ja paziņojuma publicēšanas brīdī šī informācija ir zināma;

| c) | piedāvājuma/pielaides tirdzniecībai paredzētais laika grafiks; |
| --- | --- |

c)

piedāvājuma/pielaides tirdzniecībai paredzētais laika grafiks;

| d) | norāde par to, ka prospekts ir publicēts un kur to var iegūt; |
| --- | --- |

d)

norāde par to, ka prospekts ir publicēts un kur to var iegūt;

| e) | adrese un laikposms, kurā interesenti var saņemt prospektu papīra formā; |
| --- | --- |

e)

adrese un laikposms, kurā interesenti var saņemt prospektu papīra formā;

| f) | paziņojuma datums. |
| --- | --- |

f)

paziņojuma datums.

10. pants

Apstiprināto prospektu saraksts

Apstiprināto prospektu sarakstā, ko saskaņā ar Direktīvas 2003/71/EK 14. panta 4. punktu publicē kompetentās iestādes tīmekļa vietnē, norāda, kā šie prospekti ir darīti pieejami un kur tos var iegūt.

III NODAĻA

SLUDINĀJUMI

11. pants

Sludinājumu izplatīšana

1.   Ja ir izplatīts sludinājums par publisko piedāvājumu vai pielaidi tirdzniecībai regulētā tirgū un pēc tam, ņemot vērā nozīmīga jauna faktora, būtiskas kļūdas vai prospektā ietvertās informācijas neprecizitātes rašanos vai konstatēšanu, tiek publicēts prospekta papildinājums, tad gadījumā, ja attiecīgais nozīmīgais jaunais faktors, būtiskā kļūda vai prospektā ietvertās informācijas neprecizitāte iepriekš izplatītā sludinājuma saturu padara nepareizu vai maldinošu, izplata grozītu sludinājumu.

2.   Grozītajā sludinājumā ietver atsauci uz iepriekšējo sludinājumu, norādot, ka iepriekšējais sludinājums tiek grozīts tajā iekļautās nepareizās vai maldinošās informācijas dēļ, un konkretizējot atšķirības starp abām sludinājuma versijām.

3.   Grozīto sludinājumu izplata pēc papildinājuma publicēšanas, bez liekas kavēšanās. Izņemot mutiski izplatītus sludinājumus, grozīto sludinājumu izplata, izmantojot vismaz tos pašus līdzekļus, kas izmantoti sākotnējā sludinājuma gadījumā.

Pienākums grozīt sludinājumu vairs nav piemērojams pēc publiskā piedāvājuma noslēguma vai tad, kad sākas tirdzniecība regulētā tirgū (atkarībā no tā, kas notiek vēlāk).

4.   Ja saskaņā ar Direktīvu 2003/71/EK prospekts nav nepieciešams, sludinājumā iekļauj attiecīgu brīdinājumu, ja vien emitents, piedāvātājs vai persona, kas lūdz pielaidi tirdzniecībai regulētā tirgū, neizvēlas publicēt prospektu, kurš atbilst Direktīvas 2003/71/EK, Regulas (EK) Nr. 809/2004 un šīs regulas prasībām.

12. pants

Saskanība Direktīvas 2003/71/EK 15. panta 4. punkta izpratnē

Informācija, kas mutiski vai rakstiski tiek sniegta par publisko piedāvājumu vai pielaidi tirdzniecībai regulētā tirgū, neatkarīgi no tā, vai to izplata reklāmas nolūkā:

| a) | nav pretrunā prospektā iekļautajai informācijai; |
| --- | --- |

a)

nav pretrunā prospektā iekļautajai informācijai;

| b) | neietver atsauci uz informāciju, kas ir pretrunā prospektā iekļautajai informācijai; |
| --- | --- |

b)

neietver atsauci uz informāciju, kas ir pretrunā prospektā iekļautajai informācijai;

| c) | nerada būtiskā aspektā nelīdzsvarotu priekšstatu par prospektā iekļauto informāciju, piemēram, izlaižot informāciju vai šādas informācijas negatīvos aspektus izceļot mazāk nekā pozitīvos aspektus; |
| --- | --- |

c)

nerada būtiskā aspektā nelīdzsvarotu priekšstatu par prospektā iekļauto informāciju, piemēram, izlaižot informāciju vai šādas informācijas negatīvos aspektus izceļot mazāk nekā pozitīvos aspektus;

| d) | neietver alternatīvus rezultātu raksturlielumus attiecībā uz emitentu, ja vien tie nav iekļauti prospektā. |
| --- | --- |

d)

neietver alternatīvus rezultātu raksturlielumus attiecībā uz emitentu, ja vien tie nav iekļauti prospektā.

Pirmās daļas a)–d) punkta vajadzībām prospektā iekļautā informācija nozīmē publicētā prospektā iekļauto informāciju vai prospektā iekļaujamo informāciju, ja prospektu publicē vēlāk.

Pirmās daļas d) punkta vajadzībām alternatīvi rezultātu raksturlielumi nozīmē finanšu raksturlielumus, kas raksturo sasniegtos vai turpmāk sasniedzamos finanšu rezultātus, finansiālo stāvokli un naudas plūsmas, izņemot piemērojamajā finanšu pārskatu regulējumā noteiktos finanšu raksturlielumus.

IV NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

13. pants

Regulas (EK) Nr. 809/2004 grozījumi

Regulu (EK) Nr. 809/2004 groza šādi:

| 1) | tās 1. panta 5. un 6. punktu svītro; |
| --- | --- |

1)

tās 1. panta 5. un 6. punktu svītro;

| 2) | tās 29.–34. pantu svītro. |
| --- | --- |

2)

tās 29.–34. pantu svītro.

14. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 30. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 345, 31.12.2003., 64. lpp.

1

(2)  Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 809/2004 par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/71/EK īstenošanu attiecībā uz prospektos iekļauto informāciju, kā arī prospektu formu, informācijas iekļaušanu ar norādi un prospektu publicēšanu un attiecībā uz reklāmas izplatīšanu (OV L 149, 30.4.2004., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

3

---

| 4.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 58/21 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 58/21

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/302

(2016. gada 25. februāris)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 12. panta 6. punktu. Būtu jānosaka, ka minētais laikposms ir trīs mēneši. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 12. panta 6. punktu. Būtu jānosaka, ka minētais laikposms ir trīs mēneši.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 25. februārī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Nodokļu politikas un muitas savienības ĢD ģenerāldirektors

Stephen QUEST

---

(1)  
  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Izstrādājums ir plastmasas tāfele zīmēšanai ar izmēriem aptuveni 31 × 32 cm, ar gaišā krāsā pārklātu plastmasas magnētisko virsmu zīmēšanai un dzēšanai. Virsma ir iestrādāta plastmasas rāmī.
  Pie tāfeles ar auklu ir piestiprināts zīmēšanai domāts rakstāmais no plastmasas ar metāla smaili, to piespiežot uz virsmas un izmantojot virsmas magnētiskās īpašības, var zīmēt, rakstīt u. tml. Plastmasas rāmī vaļīgi ievietoti četri nelieli magnētiskie zīmodziņi no plastmasas, kurus var izmantot figūru iespiešanai uz virsmas.
  Dzēšanas funkcija tiek iedarbināta, paceļot plastmasas augšējo slāni; augšējā slāņa pacelšanas mehānisms ir iestrādāts zīmēšanas tāfeles apakšējā daļā, un tas pārtrauc magnētisko spēku darbību.
  Izstrādājums paredzēts bērnu izklaidei.
  Sk. attēlu (*1). | 9503 00 95 | Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1., 3.a), 3.b) un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu (VIN) un KN kodu 9503 00 un 9503 00 95 formulējumu.
  Izstrādājums nav klasificējams pie šīfera tāfelēm vai tāfelēm rakstīšanai vai zīmēšanai pozīcijā 9610 , jo tas nav izmantojams rakstīšanai vai zīmēšanai ar grifelēm, krītu, marķieriem ar filca vai šķiedru smaili (sk. arī Harmonizētās sistēmas (HS) skaidrojumus pozīcijai 9610 ).
  Izstrādājumam piemīt pozīcijas 9503 rotaļlietas īpašības. Tā kā pozīcijā 9503 sniegts precīzākais apraksts, klasifikācija pozīcijā 3926 pie citādiem plastmasas izstrādājumiem arī nav iespējama.
  Izstrādājums ir salikta prece 3.b) VIN nozīmē. Tas sastāv no plastmasas un magnētiskās virsmas, kas kopā veido vienotu veselumu (sk. arī HS skaidrojumus par 3.b) VIN, IX punktu).
  Rāmis un virsma ir izgatavoti no plastmasas. Plastmasas sastāvdaļas dominē un 3.b) VIN nozīmē nosaka izstrādājuma pamatīpašības.
  Izstrādājums tāpēc jāklasificē ar KN kodu 9503 00 95 pie citādām rotaļlietām no plastmasas. |

Preču apraksts

Klasifikācija (KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Izstrādājums ir plastmasas tāfele zīmēšanai ar izmēriem aptuveni 31 × 32 cm, ar gaišā krāsā pārklātu plastmasas magnētisko virsmu zīmēšanai un dzēšanai. Virsma ir iestrādāta plastmasas rāmī.

Pie tāfeles ar auklu ir piestiprināts zīmēšanai domāts rakstāmais no plastmasas ar metāla smaili, to piespiežot uz virsmas un izmantojot virsmas magnētiskās īpašības, var zīmēt, rakstīt u. tml. Plastmasas rāmī vaļīgi ievietoti četri nelieli magnētiskie zīmodziņi no plastmasas, kurus var izmantot figūru iespiešanai uz virsmas.

Dzēšanas funkcija tiek iedarbināta, paceļot plastmasas augšējo slāni; augšējā slāņa pacelšanas mehānisms ir iestrādāts zīmēšanas tāfeles apakšējā daļā, un tas pārtrauc magnētisko spēku darbību.

Izstrādājums paredzēts bērnu izklaidei.

Sk. attēlu (*1).

9503 00 95

Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1., 3.a), 3.b) un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu (VIN) un KN kodu 9503 00 un 9503 00 95 formulējumu.

Izstrādājums nav klasificējams pie šīfera tāfelēm vai tāfelēm rakstīšanai vai zīmēšanai pozīcijā 9610 , jo tas nav izmantojams rakstīšanai vai zīmēšanai ar grifelēm, krītu, marķieriem ar filca vai šķiedru smaili (sk. arī Harmonizētās sistēmas (HS) skaidrojumus pozīcijai 9610 ).

Izstrādājumam piemīt pozīcijas 9503 rotaļlietas īpašības. Tā kā pozīcijā 9503 sniegts precīzākais apraksts, klasifikācija pozīcijā 3926 pie citādiem plastmasas izstrādājumiem arī nav iespējama.

Izstrādājums ir salikta prece 3.b) VIN nozīmē. Tas sastāv no plastmasas un magnētiskās virsmas, kas kopā veido vienotu veselumu (sk. arī HS skaidrojumus par 3.b) VIN, IX punktu).

Rāmis un virsma ir izgatavoti no plastmasas. Plastmasas sastāvdaļas dominē un 3.b) VIN nozīmē nosaka izstrādājuma pamatīpašības.

Izstrādājums tāpēc jāklasificē ar KN kodu 9503 00 95 pie citādām rotaļlietām no plastmasas.

---

(*1)  Attēls pievienots tikai informācijai.

---

| 4.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 58/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 58/24

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/303

(2016. gada 1. marts)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Pane Toscano (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 3. punkta b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Itālijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Pane Toscano, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Itālijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Pane Toscano, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Ar 2013. gada 12. novembra paziņojumu par iebildumiem un 2013. gada 10. decembra pamatoto iebildumu paziņojumu Apvienotā Karaliste saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. panta 2. punktu iebilda pret šo reģistrēšanu. Ar 2013. gada 12. novembra paziņojumu par iebildumiem, kas 2013. gada 19. novembrī reģistrēts Komisijas saņemtās korespondences reģistrā, Beļģija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. panta 2. punktu iebilda pret šo reģistrēšanu. Beļģijas nosūtītajā paziņojumā par iebildumiem jau bija ietverti visi pamatotā iebildumu paziņojuma elementi. Ar 2014. gada 15. janvāra vēstuli Beļģija nosūtīja plašāk pamatotu paziņojumu par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. panta 2. punktu. Abi iebildumi tika uzskatīti par pieņemamiem. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2013. gada 12. novembra paziņojumu par iebildumiem un 2013. gada 10. decembra pamatoto iebildumu paziņojumu Apvienotā Karaliste saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. panta 2. punktu iebilda pret šo reģistrēšanu. Ar 2013. gada 12. novembra paziņojumu par iebildumiem, kas 2013. gada 19. novembrī reģistrēts Komisijas saņemtās korespondences reģistrā, Beļģija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. panta 2. punktu iebilda pret šo reģistrēšanu. Beļģijas nosūtītajā paziņojumā par iebildumiem jau bija ietverti visi pamatotā iebildumu paziņojuma elementi. Ar 2014. gada 15. janvāra vēstuli Beļģija nosūtīja plašāk pamatotu paziņojumu par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. panta 2. punktu. Abi iebildumi tika uzskatīti par pieņemamiem.

| (3) | Ar 2014. gada 24. janvāra un 2014. gada 13. februāra vēstulēm Komisija aicināja Itāliju un Apvienoto Karalisti, no vienas puses, un Itāliju un Beļģiju, no otras puses, uzsākt attiecīgas konsultācijas, lai rastu savstarpēju vienošanos saskaņā ar minēto personu iekšējām procedūrām. |
| --- | --- |

(3)

Ar 2014. gada 24. janvāra un 2014. gada 13. februāra vēstulēm Komisija aicināja Itāliju un Apvienoto Karalisti, no vienas puses, un Itāliju un Beļģiju, no otras puses, uzsākt attiecīgas konsultācijas, lai rastu savstarpēju vienošanos saskaņā ar minēto personu iekšējām procedūrām.

| (4) | Ieinteresēto personu vienošanās nav panākta. |
| --- | --- |

(4)

Ieinteresēto personu vienošanās nav panākta.

| (5) | Ņemot vērā to, ka vienošanās nav panākta, Komisijai būtu jāpieņem lēmums saskaņā ar procedūru, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1151/2012 52. panta 3. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā to, ka vienošanās nav panākta, Komisijai būtu jāpieņem lēmums saskaņā ar procedūru, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1151/2012 52. panta 3. punkta b) apakšpunktā.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 10. panta 1. punkta a) un d) apakšpunktu iebildumu iesniedzēji apgalvoja, ka nosaukuma Pane Toscano kā aizsargāta cilmes vietas nosaukuma reģistrācija ir pretrunā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 5. pantu un 7. panta 1. punktu un ka Pane Toscano ir ģenerisks nosaukums. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 10. panta 1. punkta a) un d) apakšpunktu iebildumu iesniedzēji apgalvoja, ka nosaukuma Pane Toscano kā aizsargāta cilmes vietas nosaukuma reģistrācija ir pretrunā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 5. pantu un 7. panta 1. punktu un ka Pane Toscano ir ģenerisks nosaukums.

| (7) | Iebildumu iesniedzēji apgalvo, ka Toskānā novāktie mīkstie kvieši ir no šķirnēm, kuras parasti audzē lielākajā daļā valsts reģionu. Šīs šķirnes nevar uzskatīt par vietējām šķirnēm vai specifiskām Toskānas šķirnēm. Graudu pārstrāde 0. tipa pilngraudu miltu iegūšanai, ko veic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, visbiežāk ir līdzīga tai pārstrādei, kuru veic citur Itālijā un Eiropā kopumā. Lai iegūtu maisījumu, kas optimāli piemērots vajadzīgo miltu paredzētajam lietojumam, ir jāapvieno dažādas kvalitātes mīkstie kvieši, tāpēc produktu raksturo miltu tehniskās īpašības nevis mīksto kviešu izcelsme. Produkta Pane Toscano ražošanā nepieciešamo 0. tipa mīksto kviešu pilngraudu miltu tehniskās īpašības ir ģeneriskas un nav Toskānai specifiskas. Pieteikums ir pretrunā ar 5.2. punktu, kurā norādīts, ka produkta augstā uzturvērtība un labā sagremojamība ir saistīta ar miltu maisījuma izmantošanu, savukārt 3.3. punktā ir precizēts, ka jāizmanto tikai viena noteikta veida, proti, 0. tipa mīksto kviešu pilngraudu milti. Pieteikumā nav pierādīta cēloņsakarība starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām. To apliecina apstāklis, ka vienotajā dokumentā ir minētas “padziļinātas zināšanas” un “ražotāju darbība [maiznieku meistarība]”, kam ir “ļoti svarīga nozīme”, “kad mijiedarbojas dažādi faktori”. Miltu uzglabāšana dzirnavās pietiekami ilgu laikposmu, lai nodrošinātu tā dēvētās “maturazione” [nogatavināšanas] procesu, nav specifiska. Eiropas Savienībā tā ir ierasta un izplatīta prakse. Reģistrācijai ierosināto nosaukumu Pane Toscano plaši lieto visā Toskānā, attiecinot to uz vairākiem maizes veidiem, kuri, domājams, netiek ražoti atbilstoši pieteikumā definētajai procedūrai. Turklāt Itālijā Pane Toscano uzskata par sinonīmu maizei bez sāls. |
| --- | --- |

(7)

Iebildumu iesniedzēji apgalvo, ka Toskānā novāktie mīkstie kvieši ir no šķirnēm, kuras parasti audzē lielākajā daļā valsts reģionu. Šīs šķirnes nevar uzskatīt par vietējām šķirnēm vai specifiskām Toskānas šķirnēm. Graudu pārstrāde 0. tipa pilngraudu miltu iegūšanai, ko veic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, visbiežāk ir līdzīga tai pārstrādei, kuru veic citur Itālijā un Eiropā kopumā. Lai iegūtu maisījumu, kas optimāli piemērots vajadzīgo miltu paredzētajam lietojumam, ir jāapvieno dažādas kvalitātes mīkstie kvieši, tāpēc produktu raksturo miltu tehniskās īpašības nevis mīksto kviešu izcelsme. Produkta Pane Toscano ražošanā nepieciešamo 0. tipa mīksto kviešu pilngraudu miltu tehniskās īpašības ir ģeneriskas un nav Toskānai specifiskas. Pieteikums ir pretrunā ar 5.2. punktu, kurā norādīts, ka produkta augstā uzturvērtība un labā sagremojamība ir saistīta ar miltu maisījuma izmantošanu, savukārt 3.3. punktā ir precizēts, ka jāizmanto tikai viena noteikta veida, proti, 0. tipa mīksto kviešu pilngraudu milti. Pieteikumā nav pierādīta cēloņsakarība starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām. To apliecina apstāklis, ka vienotajā dokumentā ir minētas “padziļinātas zināšanas” un “ražotāju darbība [maiznieku meistarība]”, kam ir “ļoti svarīga nozīme”, “kad mijiedarbojas dažādi faktori”. Miltu uzglabāšana dzirnavās pietiekami ilgu laikposmu, lai nodrošinātu tā dēvētās “maturazione” [nogatavināšanas] procesu, nav specifiska. Eiropas Savienībā tā ir ierasta un izplatīta prakse. Reģistrācijai ierosināto nosaukumu Pane Toscano plaši lieto visā Toskānā, attiecinot to uz vairākiem maizes veidiem, kuri, domājams, netiek ražoti atbilstoši pieteikumā definētajai procedūrai. Turklāt Itālijā Pane Toscano uzskata par sinonīmu maizei bez sāls.

| (8) | Iebildumu procedūras turpinājumā iebildumu iesniedzēji arī apgalvoja, ka produkta specifikācijā būtu bijis jāiekļauj noteikumi par sēklu izcelsmi un ka pieteikuma iesniedzēja minētajai temperatūras ietekmei uz miltu īpašībām nav zinātnisku pierādījumu. |
| --- | --- |

(8)

Iebildumu procedūras turpinājumā iebildumu iesniedzēji arī apgalvoja, ka produkta specifikācijā būtu bijis jāiekļauj noteikumi par sēklu izcelsmi un ka pieteikuma iesniedzēja minētajai temperatūras ietekmei uz miltu īpašībām nav zinātnisku pierādījumu.

| (9) | Neraugoties uz iepriekš minētajiem apgalvojumiem, kurus izteikuši iebildumu iesniedzēji, nosaukumu Pane Toscano ir lietderīgi reģistrēt kā aizsargātu cilmes vietas nosaukumu tālāk norādīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(9)

Neraugoties uz iepriekš minētajiem apgalvojumiem, kurus izteikuši iebildumu iesniedzēji, nosaukumu Pane Toscano ir lietderīgi reģistrēt kā aizsargātu cilmes vietas nosaukumu tālāk norādīto iemeslu dēļ.

| (10) | Reģistrējamais nosaukums attiecas uz produktu “maize” un nevis uz miltiem vai kviešiem. Tāpēc uzmanība būtu jāpievērš produktam “maize”, lai pārliecinātos, ka tam piemīt kvalitāte vai īpašības, kas saistītas pārsvarā vai tikai ar īpašu ģeogrāfisko vidi un tai piemītošo dabas faktoru un cilvēkfaktoru ietekmi. |
| --- | --- |

(10)

Reģistrējamais nosaukums attiecas uz produktu “maize” un nevis uz miltiem vai kviešiem. Tāpēc uzmanība būtu jāpievērš produktam “maize”, lai pārliecinātos, ka tam piemīt kvalitāte vai īpašības, kas saistītas pārsvarā vai tikai ar īpašu ģeogrāfisko vidi un tai piemītošo dabas faktoru un cilvēkfaktoru ietekmi.

| (11) | Ar nosaukumu Pane Toscano apzīmētā produkta kvalitāte un īpašības, kuras pārsvarā veidojas savdabīgās ģeogrāfiskās vides dēļ, ir plaši aprakstītas vienotajā dokumentā un produkta specifikācijā: labā uzglabājamība, grauzdētu lazdu riekstu smarža, mīkstuma neitrālā, proti, “bezsāls” garša, kraukšķīgā garoza, garozas neregulārais caurumojums, baltā un ziloņkaula baltā krāsa, augstā uzturvērtība un labā sagremojamība, kas saistīta ar tādu šķirņu kviešu maisījuma izmantošanu, kuros ir zems lipekļa saturs, un miltu uzturvērtību, ko nosaka tajos jau sākotnēji esošie kviešu graudu dīgļi (atšķirībā no šodien izplatītās kviešu dīgļu pievienošanas mīklas klaipa sagatavošanas laikā), kā arī sāls neizmantošana vēsturisku iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(11)

Ar nosaukumu Pane Toscano apzīmētā produkta kvalitāte un īpašības, kuras pārsvarā veidojas savdabīgās ģeogrāfiskās vides dēļ, ir plaši aprakstītas vienotajā dokumentā un produkta specifikācijā: labā uzglabājamība, grauzdētu lazdu riekstu smarža, mīkstuma neitrālā, proti, “bezsāls” garša, kraukšķīgā garoza, garozas neregulārais caurumojums, baltā un ziloņkaula baltā krāsa, augstā uzturvērtība un labā sagremojamība, kas saistīta ar tādu šķirņu kviešu maisījuma izmantošanu, kuros ir zems lipekļa saturs, un miltu uzturvērtību, ko nosaka tajos jau sākotnēji esošie kviešu graudu dīgļi (atšķirībā no šodien izplatītās kviešu dīgļu pievienošanas mīklas klaipa sagatavošanas laikā), kā arī sāls neizmantošana vēsturisku iemeslu dēļ.

| (12) | Šo specifisko īpašību un kvalitātes pamatā būtībā ir noteiktā ģeogrāfiskā apgabala dabas faktori un cilvēkfaktori. |
| --- | --- |

(12)

Šo specifisko īpašību un kvalitātes pamatā būtībā ir noteiktā ģeogrāfiskā apgabala dabas faktori un cilvēkfaktori.

| (13) | Kā norādījis pieteikuma iesniedzējs, saikni starp ģeogrāfisko apgabalu un ar ACVN Pane Toscano apzīmēto produktu veido ilgais maizes apstrādes process – mīklas sagatavošana, kas ļauj mīklas ieraugam izdalīt no kviešu dīgļus saturošajiem bezsāls miltiem vielas, kuras maizes cepšanas laikā piešķir tai garšu, izskatu un produktam tipisko labo uzglabājamību. Kviešu dīgļi, kas ir dabiska šo miltu sastāvdaļa pēc graudu samalšanas, kura detalizēti aprakstīta produkta specifikācijā, ne tikai uzlabo Pane Toscano uzturvērtību, bet arī ietekmē mīklas rūgšanas procesus, jo bagātīgais fermentu daudzums kviešu dīgļos iesaistās salikto cukuru noārdīšanās procesos. Prasme izmantot skābmīklas ieraugu ļauj nodrošināt pienskābo rūgšanu, kā rezultātā rodas tādi savienojumi, kuri maizes cepšanas laikā piešķir tai raksturīgo aromātu un garšu. Īpaša nozīme ir tam, ka skābmīklas ieraugs nepieciešami mijiedarbojas ar miltiem, kuriem piemīt precīzi noteiktas īpašības, kas aprakstītas produkta specifikācijā (zema cietība, zema W vērtība un vidēja P/L vērtība). Šādas īpašības, kas radušās specifisku vides klimatisko faktoru ietekmē, konstatē miltiem, kuri gatavoti no Toskānā, bet ne no apkārtējos apgabalos audzētu šķirņu kviešiem. Sāls nelietošana ne tikai ietekmē fermentācijas procesus, bet arī izteiktā veidā raksturo šā produkta garšu. Šādos apstākļos, kad mijiedarbojas dažādi faktori, ļoti svarīga nozīme ir maiznieku meistarībai un zināšanām, it īpaši par kvalitātes parametriem, skābmīklas sagatavošanu, un rūgšanas un cepšanas posmiem. Cilvēkfaktori un dabas faktori cieši mijiedarbojas vienotā dinamiskā struktūrā, kas kopumā veido saikni starp apgabalu un produkta kvalitāti. |
| --- | --- |

(13)

Kā norādījis pieteikuma iesniedzējs, saikni starp ģeogrāfisko apgabalu un ar ACVN Pane Toscano apzīmēto produktu veido ilgais maizes apstrādes process – mīklas sagatavošana, kas ļauj mīklas ieraugam izdalīt no kviešu dīgļus saturošajiem bezsāls miltiem vielas, kuras maizes cepšanas laikā piešķir tai garšu, izskatu un produktam tipisko labo uzglabājamību. Kviešu dīgļi, kas ir dabiska šo miltu sastāvdaļa pēc graudu samalšanas, kura detalizēti aprakstīta produkta specifikācijā, ne tikai uzlabo Pane Toscano uzturvērtību, bet arī ietekmē mīklas rūgšanas procesus, jo bagātīgais fermentu daudzums kviešu dīgļos iesaistās salikto cukuru noārdīšanās procesos. Prasme izmantot skābmīklas ieraugu ļauj nodrošināt pienskābo rūgšanu, kā rezultātā rodas tādi savienojumi, kuri maizes cepšanas laikā piešķir tai raksturīgo aromātu un garšu. Īpaša nozīme ir tam, ka skābmīklas ieraugs nepieciešami mijiedarbojas ar miltiem, kuriem piemīt precīzi noteiktas īpašības, kas aprakstītas produkta specifikācijā (zema cietība, zema W vērtība un vidēja P/L vērtība). Šādas īpašības, kas radušās specifisku vides klimatisko faktoru ietekmē, konstatē miltiem, kuri gatavoti no Toskānā, bet ne no apkārtējos apgabalos audzētu šķirņu kviešiem. Sāls nelietošana ne tikai ietekmē fermentācijas procesus, bet arī izteiktā veidā raksturo šā produkta garšu. Šādos apstākļos, kad mijiedarbojas dažādi faktori, ļoti svarīga nozīme ir maiznieku meistarībai un zināšanām, it īpaši par kvalitātes parametriem, skābmīklas sagatavošanu, un rūgšanas un cepšanas posmiem. Cilvēkfaktori un dabas faktori cieši mijiedarbojas vienotā dinamiskā struktūrā, kas kopumā veido saikni starp apgabalu un produkta kvalitāti.

| (14) | Iepretim šim pieteikuma iesniedzēja iesniegtajam aprakstam iebildumu iesniedzēju piedāvātie argumenti nav pietiekami pārliecinoši, lai apgāztu pieteikuma pamatotību. |
| --- | --- |

(14)

Iepretim šim pieteikuma iesniedzēja iesniegtajam aprakstam iebildumu iesniedzēju piedāvātie argumenti nav pietiekami pārliecinoši, lai apgāztu pieteikuma pamatotību.

| (15) | Fakts, ka produkta ar nosaukumu Pane Toscano ražošanā izmantotās mīksto kviešu šķirnes nav Toskānai specifiskas un ir atrodamas citos Itālijas un Eiropas reģionos, nav vērā ņemams. Pane Toscano ražošanā atļautās kviešu šķirnes produkta specifikācijā nav minētas kā produkta specifikas elements pats par sevi. Pane Toscano ražošanā nepieciešamo miltu gatavošanai patiesi ir atļauts izmantot vairākas kviešu šķirnes, kuru izcelsme ir Toskānā, taču tam nav būtiskas nozīmes. Produkta specifikācijā un vienotajā dokumentā paskaidrots, ka vissvarīgākais elements ir vides ietekme uz kviešiem. Lai gan kviešu šķirnēm ir kopīgs ģenētiskais mantojums, klimatisko apstākļu ietekmē tām izveidojas specifiskas īpašības. Ja tās pašas šķirnes audzē citos apgabalos, kaut arī tie būtu Toskānai blakus esošie apgabali, tām nav tie paši tehnoloģiskie un tirdzniecības prasībām atbilstošie parametri, kas vajadzīgi Pane Toscano ražošanai. Konkrētajā gadījumā sakarā ar klimatiskajiem apstākļiem un jo īpaši ar zemajām temperatūrām no šo šķirņu Toskānas fenotipu kviešiem iegūst tādus miltus ar specifiskiem parametriem (cietību, W vērtību un P/L vērtību), kuri ir piemēroti Pane Toscano ražošanai. |
| --- | --- |

(15)

Fakts, ka produkta ar nosaukumu Pane Toscano ražošanā izmantotās mīksto kviešu šķirnes nav Toskānai specifiskas un ir atrodamas citos Itālijas un Eiropas reģionos, nav vērā ņemams. Pane Toscano ražošanā atļautās kviešu šķirnes produkta specifikācijā nav minētas kā produkta specifikas elements pats par sevi. Pane Toscano ražošanā nepieciešamo miltu gatavošanai patiesi ir atļauts izmantot vairākas kviešu šķirnes, kuru izcelsme ir Toskānā, taču tam nav būtiskas nozīmes. Produkta specifikācijā un vienotajā dokumentā paskaidrots, ka vissvarīgākais elements ir vides ietekme uz kviešiem. Lai gan kviešu šķirnēm ir kopīgs ģenētiskais mantojums, klimatisko apstākļu ietekmē tām izveidojas specifiskas īpašības. Ja tās pašas šķirnes audzē citos apgabalos, kaut arī tie būtu Toskānai blakus esošie apgabali, tām nav tie paši tehnoloģiskie un tirdzniecības prasībām atbilstošie parametri, kas vajadzīgi Pane Toscano ražošanai. Konkrētajā gadījumā sakarā ar klimatiskajiem apstākļiem un jo īpaši ar zemajām temperatūrām no šo šķirņu Toskānas fenotipu kviešiem iegūst tādus miltus ar specifiskiem parametriem (cietību, W vērtību un P/L vērtību), kuri ir piemēroti Pane Toscano ražošanai.

| (16) | Ņemot vērā minēto, par nepamatotu uzskatāma arī piezīme, ka Pane Toscano ražošanā nepieciešamo mīksto kviešu miltu (kuri ir nevis pilngraudu milti, kā norāda iebildumu iesniedzēji, bet gan milti, kuros ir kviešu dīgļi) tehniskās īpašības ir ģeneriskas. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā minēto, par nepamatotu uzskatāma arī piezīme, ka Pane Toscano ražošanā nepieciešamo mīksto kviešu miltu (kuri ir nevis pilngraudu milti, kā norāda iebildumu iesniedzēji, bet gan milti, kuros ir kviešu dīgļi) tehniskās īpašības ir ģeneriskas.

| (17) | Aizsargāta cilmes vietas nosaukuma definīcija neparedz, ka produkts būtu jāražo procesā, kas ir specifisks noteiktajam ģeogrāfiskajam apgabalam. Tāpēc graudu pārstrāde dzirnavās miltu iegūšanai un miltu uzglabāšana dzirnavās šajā ziņā nav apstrīdama. Šīs metodes ir aprakstītas produkta specifikācijā, jo nepieciešams, lai ražotāji būtu informēti par konkrētajām detaļām saistībā ar šiem procesiem. Katrā ziņā šajā konkrētajā gadījumā graudu samalšanas process ir specifisks, jo tas, ļaujot saglabāt miltos jau sākotnēji esošos kviešu dīgļus, veido vienu no galaprodukta galvenajām īpašībām. |
| --- | --- |

(17)

Aizsargāta cilmes vietas nosaukuma definīcija neparedz, ka produkts būtu jāražo procesā, kas ir specifisks noteiktajam ģeogrāfiskajam apgabalam. Tāpēc graudu pārstrāde dzirnavās miltu iegūšanai un miltu uzglabāšana dzirnavās šajā ziņā nav apstrīdama. Šīs metodes ir aprakstītas produkta specifikācijā, jo nepieciešams, lai ražotāji būtu informēti par konkrētajām detaļām saistībā ar šiem procesiem. Katrā ziņā šajā konkrētajā gadījumā graudu samalšanas process ir specifisks, jo tas, ļaujot saglabāt miltos jau sākotnēji esošos kviešu dīgļus, veido vienu no galaprodukta galvenajām īpašībām.

| (18) | Noteikums par kviešu šķirņu apvienošanu, lai iegūtu Pane Toscano ražošanai piemērotu maisījumu, nemazina kviešu izcelsmes nozīmi. Tieši otrādi, to var uzskatīt par apliecinājumu tam, ka šķirnēm pašām par sevi nav nozīmes. Turklāt zināšanas par šķirņu apvienošanu ir kvalificējamas par cilvēkfaktoru, kas ir daļa no ģeogrāfiskās vides. |
| --- | --- |

(18)

Noteikums par kviešu šķirņu apvienošanu, lai iegūtu Pane Toscano ražošanai piemērotu maisījumu, nemazina kviešu izcelsmes nozīmi. Tieši otrādi, to var uzskatīt par apliecinājumu tam, ka šķirnēm pašām par sevi nav nozīmes. Turklāt zināšanas par šķirņu apvienošanu ir kvalificējamas par cilvēkfaktoru, kas ir daļa no ģeogrāfiskās vides.

| (19) | Vienotā dokumenta 5.2. punktā nav pretrunas: formulējums “kas saistīta ar tādu šķirņu kviešu maisījuma izmantošanu, kuros ir zems lipekļa saturs,” ir jālasa kā “kas saistīta ar tādu kviešu šķirņu maisījuma izmantošanu”, un to var nepārprotami izsecināt, lasot gan vienoto dokumentu, gan produkta specifikāciju, it īpaši, sākot no tās 5.1. punkta. |
| --- | --- |

(19)

Vienotā dokumenta 5.2. punktā nav pretrunas: formulējums “kas saistīta ar tādu šķirņu kviešu maisījuma izmantošanu, kuros ir zems lipekļa saturs,” ir jālasa kā “kas saistīta ar tādu kviešu šķirņu maisījuma izmantošanu”, un to var nepārprotami izsecināt, lasot gan vienoto dokumentu, gan produkta specifikāciju, it īpaši, sākot no tās 5.1. punkta.

| (20) | Nav precīzi definēt ražotāju darbību [maiznieku meistarību] un zināšanas kā šīs saiknes “vissvarīgāko” elementu. Faktiski tā ir kļūda vienotā dokumenta tulkojuma angļu valodas versijā. Vienotajā dokumentā norādīts, ka apstākļos, kad mijiedarbojas dažādi faktori, būtiska nozīme ir ražotāju darbībai [maiznieku meistarībai]. Nav apstrīdams, ka šajā saiknē starp tāda produkta īpašībām, uz kuru attiecas aizsargāts cilmes vietas nosaukums, un tā noteikto ģeogrāfisko apgabalu cilvēkfaktora kā aspekta ievērojamā nozīme ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 5. pantu. |
| --- | --- |

(20)

Nav precīzi definēt ražotāju darbību [maiznieku meistarību] un zināšanas kā šīs saiknes “vissvarīgāko” elementu. Faktiski tā ir kļūda vienotā dokumenta tulkojuma angļu valodas versijā. Vienotajā dokumentā norādīts, ka apstākļos, kad mijiedarbojas dažādi faktori, būtiska nozīme ir ražotāju darbībai [maiznieku meistarībai]. Nav apstrīdams, ka šajā saiknē starp tāda produkta īpašībām, uz kuru attiecas aizsargāts cilmes vietas nosaukums, un tā noteikto ģeogrāfisko apgabalu cilvēkfaktora kā aspekta ievērojamā nozīme ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 5. pantu.

| (21) | Nav pamatots apgalvojums, ka ierosināto nosaukumu Pane Toscano plaši lieto visā Toskānā, attiecinot to uz vairākiem maizes veidiem, kuri, domājams, netiek ražoti atbilstoši pieteikumā definētajai procedūrai. Fakta konstatācija, ka nosaukumu, par kuru ir iesniegts reģistrācijas pieteikums, lieto attiecībā uz produktiem, uz kuriem neattiecas ierosinātās produkta specifikācijas noteikumi, nav kavēklis minētā nosaukuma reģistrācijai. Reģistrācijas nolūks var likumīgi būt ar noteiktu nosaukumu tirdzniecībā laista produkta ražošanas metožu saskaņošana. Apgalvojums, ka nosaukums Pane Toscano Itālijā tiek uzskatīts par sinonīmu maizei bez sāls, nav pamatots ar pierādījumiem. Turklāt jānorāda, ka valsts līmeņa iebildumu iesniegšanas procedūrā netika iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem pret nosaukuma Pane Toscano kā aizsargāta cilmes vietas nosaukuma reģistrāciju. |
| --- | --- |

(21)

Nav pamatots apgalvojums, ka ierosināto nosaukumu Pane Toscano plaši lieto visā Toskānā, attiecinot to uz vairākiem maizes veidiem, kuri, domājams, netiek ražoti atbilstoši pieteikumā definētajai procedūrai. Fakta konstatācija, ka nosaukumu, par kuru ir iesniegts reģistrācijas pieteikums, lieto attiecībā uz produktiem, uz kuriem neattiecas ierosinātās produkta specifikācijas noteikumi, nav kavēklis minētā nosaukuma reģistrācijai. Reģistrācijas nolūks var likumīgi būt ar noteiktu nosaukumu tirdzniecībā laista produkta ražošanas metožu saskaņošana. Apgalvojums, ka nosaukums Pane Toscano Itālijā tiek uzskatīts par sinonīmu maizei bez sāls, nav pamatots ar pierādījumiem. Turklāt jānorāda, ka valsts līmeņa iebildumu iesniegšanas procedūrā netika iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem pret nosaukuma Pane Toscano kā aizsargāta cilmes vietas nosaukuma reģistrāciju.

| (22) | Vajadzība paredzēt sēklu izcelsmes noteikumus nav pietiekami pamatota. Secinājumi par temperatūras ietekmi uz Toskānā audzētu kviešu īpašībām izriet no pētījuma par klimata ietekmi, kura pamatā ir 29 gadus ilgā laikposmā vākti statistikas dati. Iebildumu iesniedzēji nesniedza apstiprinošus pierādījumus minētā pētījuma atspēkošanai. |
| --- | --- |

(22)

Vajadzība paredzēt sēklu izcelsmes noteikumus nav pietiekami pamatota. Secinājumi par temperatūras ietekmi uz Toskānā audzētu kviešu īpašībām izriet no pētījuma par klimata ietekmi, kura pamatā ir 29 gadus ilgā laikposmā vākti statistikas dati. Iebildumu iesniedzēji nesniedza apstiprinošus pierādījumus minētā pētījuma atspēkošanai.

| (23) | Ņemot vērā iepriekš minēto, nosaukums Pane Toscano būtu jāiekļauj Aizsargāto cilmes vietu nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā. |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā iepriekš minēto, nosaukums Pane Toscano būtu jāiekļauj Aizsargāto cilmes vietu nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā.

| (24) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības produktu kvalitātes politikas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(24)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības produktu kvalitātes politikas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukumu Pane Toscano (ACVN) ieraksta reģistrā.

Panta pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumā norādītās 2.3. grupas “Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 1. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 235, 14.8.2013., 19. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 4.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 58/28 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 58/28

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/304

(2016. gada 2. marts)

par nosaukuma ierakstīšanu Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā (Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno (GTĪ))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu un 52. panta 3. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta b) apakšpunktu Austrijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumus Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno, tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta b) apakšpunktu Austrijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumus Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno, tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisija 2014. gada 17. decembrī saņēma trīs paziņojumus par iebildumiem no Vācijas (iesniedzēji – Naturland – Verband für ökologischen Landbau e.V., Gläeserne Molkerei GmbH un Bauernverband Mecklenburg–Vorpommern e.V.), kuros bija iekļauti arī attiecīgie pamatotie iebildumu paziņojumi. 2014. gada 30. decembrī Vācijas apvienība VHM (Verband für handwerkliche Milchverarbeitung im ökologischen Landbau e.V.) savu paziņojumu par iebildumu iesniedza Komisijai tiešā veidā. 2015. gada 5. janvārī Vācija nosūtīja Komisijai vēl vienu paziņojumu par iebildumu (iesniedzējs – Deutsche Heumilchgesellschaft mbH). |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2014. gada 17. decembrī saņēma trīs paziņojumus par iebildumiem no Vācijas (iesniedzēji – Naturland – Verband für ökologischen Landbau e.V., Gläeserne Molkerei GmbH un Bauernverband Mecklenburg–Vorpommern e.V.), kuros bija iekļauti arī attiecīgie pamatotie iebildumu paziņojumi. 2014. gada 30. decembrī Vācijas apvienība VHM (Verband für handwerkliche Milchverarbeitung im ökologischen Landbau e.V.) savu paziņojumu par iebildumu iesniedza Komisijai tiešā veidā. 2015. gada 5. janvārī Vācija nosūtīja Komisijai vēl vienu paziņojumu par iebildumu (iesniedzējs – Deutsche Heumilchgesellschaft mbH).

| (3) | Iebildumu procedūra attiecībā uz paziņojumu, kuru apvienība VHM bija nosūtījusi Komisijai tieši, netika uzsākta. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. panta 1. punkta otro daļu likumīgi ieinteresēta fiziskā vai juridiskā persona, kura veic uzņēmējdarbību vai ir pastāvīgais iedzīvotājs dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, no kuras tika iesniegts pieteikums, var iesniegt paziņojumu par iebildumu dalībvalstij, kurā tā veic uzņēmējdarbību. Tādēļ apvienībai VHM nebija tiesību iesniegt paziņojumu par iebildumu vai iebilduma paziņojumu Komisijai tieši. |
| --- | --- |

(3)

Iebildumu procedūra attiecībā uz paziņojumu, kuru apvienība VHM bija nosūtījusi Komisijai tieši, netika uzsākta. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. panta 1. punkta otro daļu likumīgi ieinteresēta fiziskā vai juridiskā persona, kura veic uzņēmējdarbību vai ir pastāvīgais iedzīvotājs dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, no kuras tika iesniegts pieteikums, var iesniegt paziņojumu par iebildumu dalībvalstij, kurā tā veic uzņēmējdarbību. Tādēļ apvienībai VHM nebija tiesību iesniegt paziņojumu par iebildumu vai iebilduma paziņojumu Komisijai tieši.

| (4) | Iebildumu procedūra attiecībā uz paziņojumu, kuru Vācija bija nosūtījusi 2015. gada 5. janvārī, netika uzsākta. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. panta 1. punkta pirmo daļu paziņojums par iebildumu ir jāiesniedz trīs mēnešos pēc publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 2015. gada 5. janvārī saņemtais paziņojums par iebildumu pārsniedza šo termiņu. |
| --- | --- |

(4)

Iebildumu procedūra attiecībā uz paziņojumu, kuru Vācija bija nosūtījusi 2015. gada 5. janvārī, netika uzsākta. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. panta 1. punkta pirmo daļu paziņojums par iebildumu ir jāiesniedz trīs mēnešos pēc publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 2015. gada 5. janvārī saņemtais paziņojums par iebildumu pārsniedza šo termiņu.

| (5) | Komisija izskatīja trīs iebildumus, kurus Vācija bija nosūtījusi 2014. gada 17. decembrī, un atzina tos par pieņemamiem. Ar 2015. gada 19. februāra vēstuli Komisija aicināja ieinteresētās personas uzsākt attiecīgas konsultācijas, lai panāktu savstarpējo vienošanos saskaņā ar minēto personu iekšējām procedūrām. |
| --- | --- |

(5)

Komisija izskatīja trīs iebildumus, kurus Vācija bija nosūtījusi 2014. gada 17. decembrī, un atzina tos par pieņemamiem. Ar 2015. gada 19. februāra vēstuli Komisija aicināja ieinteresētās personas uzsākt attiecīgas konsultācijas, lai panāktu savstarpējo vienošanos saskaņā ar minēto personu iekšējām procedūrām.

| (6) | Iebildums, kas pamatojās uz Vācijas 2014. gada 17. decembrī nosūtīto paziņojumu un atsaucās uz Naturland – Verband für ökologischen Landbau e.V. iesniegto iebildumu, tika atsaukts. |
| --- | --- |

(6)

Iebildums, kas pamatojās uz Vācijas 2014. gada 17. decembrī nosūtīto paziņojumu un atsaucās uz Naturland – Verband für ökologischen Landbau e.V. iesniegto iebildumu, tika atsaukts.

| (7) | Konsultāciju termiņš tika pagarināts vēl par trim mēnešiem. |
| --- | --- |

(7)

Konsultāciju termiņš tika pagarināts vēl par trim mēnešiem.

| (8) | Austrija un Vācija panāca vienošanos, par kuru Komisijai tika paziņots 2015. gada 10. augustā. |
| --- | --- |

(8)

Austrija un Vācija panāca vienošanos, par kuru Komisijai tika paziņots 2015. gada 10. augustā.

| (9) | Starp Austriju un Vāciju panāktās vienošanās saturs būtu jāņem vērā, jo tā atbilst Regulas (ES) Nr. 1151/2012 un citu ES tiesību aktu noteikumiem. |
| --- | --- |

(9)

Starp Austriju un Vāciju panāktās vienošanās saturs būtu jāņem vērā, jo tā atbilst Regulas (ES) Nr. 1151/2012 un citu ES tiesību aktu noteikumiem.

| (10) | Produkta specifikācijā tika grozīti daži elementi. Runa ir par šādiem elementiem: iespēja ražotāju saimniecības sadalīt atsevišķās vienībās; papildbarības iekļaušana 75 procentos obligātās rupjās lopbarības, kuri jāaprēķina kā gada vidējais īpatsvars; atļauja mēslošanā izmantot zaļo kompostu; nosacījumu mīkstināšana attiecībā uz mitra siena un skābsiena ražošanu un attiecībā uz skābbarības ražošanu un uzglabāšanu. |
| --- | --- |

(10)

Produkta specifikācijā tika grozīti daži elementi. Runa ir par šādiem elementiem: iespēja ražotāju saimniecības sadalīt atsevišķās vienībās; papildbarības iekļaušana 75 procentos obligātās rupjās lopbarības, kuri jāaprēķina kā gada vidējais īpatsvars; atļauja mēslošanā izmantot zaļo kompostu; nosacījumu mīkstināšana attiecībā uz mitra siena un skābsiena ražošanu un attiecībā uz skābbarības ražošanu un uzglabāšanu.

| (11) | Šie elementi nav uzskatāmi par būtiskiem grozījumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. panta 4. punktu. Tādēļ iebilduma kontekstā nevajadzētu publicēt grozīto produkta specifikāciju. Tomēr pienācīgas informācijas nolūkos tā jāiekļauj šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(11)

Šie elementi nav uzskatāmi par būtiskiem grozījumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. panta 4. punktu. Tādēļ iebilduma kontekstā nevajadzētu publicēt grozīto produkta specifikāciju. Tomēr pienācīgas informācijas nolūkos tā jāiekļauj šīs regulas pielikumā.

| (12) | No ieinteresēto pušu panāktās vienošanās arī izriet, ka divu gadu pārejas periods būtu jāpiešķir ražotājiem, kas patlaban ražo produktus ar nosaukumiem Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno, lai šie ražotāji varētu pakāpeniski izpildīt produkta specifikācijas prasības. Turklāt attiecīgajā datumā vēl neizpārdotos produktus būtu jāļauj laist tirgū, līdz beidzas attiecīgie krājumi. |
| --- | --- |

(12)

No ieinteresēto pušu panāktās vienošanās arī izriet, ka divu gadu pārejas periods būtu jāpiešķir ražotājiem, kas patlaban ražo produktus ar nosaukumiem Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno, lai šie ražotāji varētu pakāpeniski izpildīt produkta specifikācijas prasības. Turklāt attiecīgajā datumā vēl neizpārdotos produktus būtu jāļauj laist tirgū, līdz beidzas attiecīgie krājumi.

| (13) | Komisija uzskata, ka garantēto tradicionālo īpatnību aizsardzība būtu jāgroza, ņemot vērā tādu ražotāju un tirgus dalībnieku intereses, kuri līdz šim likumīgi lietojuši attiecīgus nosaukumus. Tādēļ, ņemot vērā iepriekš minētos secinājumus, par kuriem ir vienojušās puses, un Regulas (ES) Nr. 1151/2012 mērķus, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1151/2012 15. panta 1. punktu, kas pēc analoģijas tiek piemērots arī garantētajām tradicionālajām īpatnībām, un lai nodrošinātu pakāpenisku pielāgošanos specifikācijai, būtu jāatļauj divu gadu pārejas periods, kura laikā ražotāji drīkst lietot nosaukumus Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno, neievērojot specifikācijas nosacījumus, kā arī būtu jāatļauj pēc minētā divu gadu perioda beigām turpināt laist tirgū specifikācijai neatbilstīgos produktus, līdz beidzas to krājumi. Tomēr, tirgojot šādus produktus, nosaukumam nevajadzētu pievienot ne norādi “garantēta tradicionālā īpatnība”, ne saīsinājumu “GTĪ”, ne arī ar to saistīto Savienības simbolu. |
| --- | --- |

(13)

Komisija uzskata, ka garantēto tradicionālo īpatnību aizsardzība būtu jāgroza, ņemot vērā tādu ražotāju un tirgus dalībnieku intereses, kuri līdz šim likumīgi lietojuši attiecīgus nosaukumus. Tādēļ, ņemot vērā iepriekš minētos secinājumus, par kuriem ir vienojušās puses, un Regulas (ES) Nr. 1151/2012 mērķus, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1151/2012 15. panta 1. punktu, kas pēc analoģijas tiek piemērots arī garantētajām tradicionālajām īpatnībām, un lai nodrošinātu pakāpenisku pielāgošanos specifikācijai, būtu jāatļauj divu gadu pārejas periods, kura laikā ražotāji drīkst lietot nosaukumus Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno, neievērojot specifikācijas nosacījumus, kā arī būtu jāatļauj pēc minētā divu gadu perioda beigām turpināt laist tirgū specifikācijai neatbilstīgos produktus, līdz beidzas to krājumi. Tomēr, tirgojot šādus produktus, nosaukumam nevajadzētu pievienot ne norādi “garantēta tradicionālā īpatnība”, ne saīsinājumu “GTĪ”, ne arī ar to saistīto Savienības simbolu.

| (14) | Ņemot vērā iepriekš minēto, nosaukumi Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno būtu jāreģistrē “Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā”, |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā iepriekš minēto, nosaukumi Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno būtu jāreģistrē “Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā”,

| (15) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības produktu kvalitātes politikas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(15)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības produktu kvalitātes politikas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukumi Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno (GTĪ) ar šo tiek ierakstīti reģistrā.

Pirmajā daļā minētie nosaukumi apzīmē produktu, kas pieder pie 1.4. grupas “Citi dzīvnieku izcelsmes produkti (olas, medus, dažādi piena produkti, izņemot sviestu u. c.)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Produkta specifikācijas konsolidēta redakcija ir iekļauta šīs regulas pielikumā.

3. pants

Divu gadu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas nosaukumus Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno drīkst lietot, lai apzīmētu produktus, kas neatbilst ar Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno apzīmētā produkta specifikācijai. Ja šie nosaukumi tiek lietoti, apzīmējot produkta specifikācijai neatbilstīgus produktus, tad šiem nosaukumiem nedrīkst pievienot norādi “garantēta tradicionālā īpatnība”, saīsinājumu “GTĪ” vai ar to saistīto Savienības simbolu.

Pēc divu gadu perioda beigām Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno ražotāji drīkst turpināt laist tirgū pirms minētā perioda beigām ražotos un 2. pantā minētajai specifikācijai neatbilstīgos produktus ar šo nosaukumu līdz beidzas attiecīgie krājumi.

4. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 2. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 340, 30.9.2014., 6. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

PIETEIKUMS GTĪ REĢISTRĀCIJAI

Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 509/2006 par lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem kā garantētām tradicionālām īpatnībām (*1)

HEUMILCH/ HAYMILK/ LATTE FIENO/ LAIT DE FOIN/ LECHE DE HENO

EK Nr.: AT-TSG-0007-01035 – 27.8.2012.

1.   Pieteikuma iesniedzējas grupas nosaukums un adrese

| Nosaukums | : | ARGE Heumilch Österreich |
| --- | --- | --- |
| Adrese | : | Grabenweg 68, A-6020 Insbruka |
| Tālrunis | : | 0043 (0)512 345245 |
| E-pasta adrese | : | office@heumilch.at |

Nosaukums

:

ARGE Heumilch Österreich

Adrese

:

Grabenweg 68, A-6020 Insbruka

Tālrunis

:

0043 (0)512 345245

E-pasta adrese

:

office@heumilch.at

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Austrija

3.   Produkta specifikācija

3.1.   Reģistrējamie nosaukumi

Heumilch (de); Haymilk (en); Latte fieno (it); Lait de foin (fr); Leche de heno (es)

3.2.   Vai nosaukums

| ☐ | ir specifisks pats par sevi |
| --- | --- |

☐

ir specifisks pats par sevi

| ☒ | izsaka lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta specifiskās iezīmes |
| --- | --- |

☒

izsaka lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta specifiskās iezīmes

Heumilch saimniecība ir senākais piena ražošanas veids. Piens iegūts no dzīvniekiem saimniecībās ar ilgstošām piensaimniecības tradīcijām. Būtiskākās atšķirības un tradicionālais raksturs izpaužas tajā, ka Heumilch iegūšanai dzīvniekiem, tāpat kā agrāk, neizēdina skābbarību. Sakarā ar lauksaimniecības industrializāciju kopš pagājušā gadsimta 60. gadiem arvien lielāks uzsvars tika likts uz skābbarības ražošanu, tādējādi izkonkurējot siena izmantošanu. Turklāt ir aizliegts izmantot dzīvniekus un barību, kas saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem ir uzskatāma par ģenētiski modificētu.

Dzīvnieku ēdināšana atbilst gadalaikiem, zaļbarības periodā dzīvnieki tiek baroti ar svaigu zāli un zaļumiem, nedaudz siena un 3.6. punktā minēto atļauto barību, bet ziemā dzīvniekiem izēdina sienu un nedaudz 3.6. punktā minētās atļautās barības.

3.3.   Vai ir lūgta nosaukuma rezervēšana atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 509/2006 13. panta 2. punktam?

| ☒ | Reģistrācija ar nosaukuma rezervēšanu. |
| --- | --- |

☒

Reģistrācija ar nosaukuma rezervēšanu.

| ☐ | Reģistrācija bez nosaukuma rezervēšanas. |
| --- | --- |

☐

Reģistrācija bez nosaukuma rezervēšanas.

3.4.   Produkta veids

1.4. grupa. Citi dzīvnieku izcelsmes produkti.

3.5.   Tā lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums atbilstīgi 3.1. punktam

Govs piens saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem.

3.6.   Tā lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta ražošanas metodes apraksts, uz kuru attiecas nosaukums atbilstīgi 3.1. punktam

Heumilch tiek iegūts, ievērojot tradicionālus iegūšanas nosacījumus atbilstoši Heumilchregulativ (Heumilch iegūšanas noteikumi), un to raksturo aizliegums izmantot skābbarības produktus lopbarībā un aizliegums izmantot dzīvniekus un barību, kas saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem ir apzīmējama kā ģenētiski modificēta.

“
  Heumilchregulativ
  ”

Heumilch ir piens, kas iegūts no govīm laktācijas periodā piensaimniecībās, kas ir apņēmušās ievērot šādu nosacījumu: neizmantot dzīvniekus un barību, kas saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem ir uzskatāma par ģenētiski modificētu.

Visu lauku saimniecību apsaimnieko saskaņā ar Heumilch iegūšanas noteikumiem.

| a) | Tomēr saimniecību var sadalīt skaidri nodalītās ražošanas vienībās, no kurām ne visas tiek apsaimniekotas saskaņā ar šiem noteikumiem. Turklāt šīm ražošanas vienībām jādarbojas izšķiramās ražošanas nozarēs. |
| --- | --- |

a)

Tomēr saimniecību var sadalīt skaidri nodalītās ražošanas vienībās, no kurām ne visas tiek apsaimniekotas saskaņā ar šiem noteikumiem. Turklāt šīm ražošanas vienībām jādarbojas izšķiramās ražošanas nozarēs.

| b) | Ja saskaņā ar a) apakšpunktu ne visas saimniecības vienības tiek apsaimniekotas saskaņā ar Heumilch iegūšanas noteikumiem, uzņēmējam dzīvnieki, ko izmanto Heumilch saimniecības vienībā, jātur nodalīti no dzīvniekiem, ko izmanto citās saimniecības vienībās, kā arī jāveic atbilstoša uzskaite, kurā ir norādīta šāda nodalīšana. |
| --- | --- |

b)

Ja saskaņā ar a) apakšpunktu ne visas saimniecības vienības tiek apsaimniekotas saskaņā ar Heumilch iegūšanas noteikumiem, uzņēmējam dzīvnieki, ko izmanto Heumilch saimniecības vienībā, jātur nodalīti no dzīvniekiem, ko izmanto citās saimniecības vienībās, kā arī jāveic atbilstoša uzskaite, kurā ir norādīta šāda nodalīšana.

Atļautā barība

| — | Zaļbarības ieguves periodā pārsvarā izēdina svaigu zāli, pākšaugus un zaļumus, ziemā – sienu. |
| --- | --- |

—

Zaļbarības ieguves periodā pārsvarā izēdina svaigu zāli, pākšaugus un zaļumus, ziemā – sienu.

| — | Pieļaujamā papildu rupjā lopbarība ietver lopbarības rapsi, lopbarības kukurūzu, lopbarības rudzus un lopbarības bietes, kā arī siena, lucernas un kukurūzas granulas un līdzvērtīgu lopbarību. |
| --- | --- |

—

Pieļaujamā papildu rupjā lopbarība ietver lopbarības rapsi, lopbarības kukurūzu, lopbarības rudzus un lopbarības bietes, kā arī siena, lucernas un kukurūzas granulas un līdzvērtīgu lopbarību.

| — | Rupjās lopbarības īpatsvaram gada kopējās barības devas sausnā jābūt vismaz 75 %. |
| --- | --- |

—

Rupjās lopbarības īpatsvaram gada kopējās barības devas sausnā jābūt vismaz 75 %.

| — | No graudaugiem atļauts izēdināt kviešus, miežus, auzas, tritikāli, rudzus un kukurūzu gan tādā veidā, kādi tie pieejami tirdzniecībā, gan arī maisījumā ar minerālvielām, piemēram, klijas, granulas u. c. |
| --- | --- |

—

No graudaugiem atļauts izēdināt kviešus, miežus, auzas, tritikāli, rudzus un kukurūzu gan tādā veidā, kādi tie pieejami tirdzniecībā, gan arī maisījumā ar minerālvielām, piemēram, klijas, granulas u. c.

| — | Barošanai var izmantot arī lauka pupas, lopbarības zirņus, lupīnas, eļļasaugu augļus un ekstrakcijas miltus, kā arī lopbarības raušus. |
| --- | --- |

—

Barošanai var izmantot arī lauka pupas, lopbarības zirņus, lupīnas, eļļasaugu augļus un ekstrakcijas miltus, kā arī lopbarības raušus.

Aizliegtā barība

| — | Nedrīkst izēdināt skābbarību, mitru sienu un skābsienu. |
| --- | --- |

—

Nedrīkst izēdināt skābbarību, mitru sienu un skābsienu.

| — | Nedrīkst izēdināt alus brūžu, spirta rūpnīcu, sidru darītavu blakusproduktus un citus pārtikas rūpniecības blakusproduktus, piemēram, alus drabiņas vai mitrus atgriezumus, izņemot sausus cukurbiešu graizījumus un melasi kā cukura rūpniecības blakusproduktus un sauso proteīnbarību, kas tiek ražota no graudu pārstrādes blakusproduktiem. |
| --- | --- |

—

Nedrīkst izēdināt alus brūžu, spirta rūpnīcu, sidru darītavu blakusproduktus un citus pārtikas rūpniecības blakusproduktus, piemēram, alus drabiņas vai mitrus atgriezumus, izņemot sausus cukurbiešu graizījumus un melasi kā cukura rūpniecības blakusproduktus un sauso proteīnbarību, kas tiek ražota no graudu pārstrādes blakusproduktiem.

| — | Dzīvniekus laktācijas periodā nedrīkst barot ne ar kāda veida samitrinātu lopbarību. |
| --- | --- |

—

Dzīvniekus laktācijas periodā nedrīkst barot ne ar kāda veida samitrinātu lopbarību.

| — | Nedrīkst izēdināt dzīvnieku izcelsmes barību (piens, sūkalas, dzīvnieku milti u. c.), izņemot pienu un sūkalas jaunlopiem. |
| --- | --- |

—

Nedrīkst izēdināt dzīvnieku izcelsmes barību (piens, sūkalas, dzīvnieku milti u. c.), izņemot pienu un sūkalas jaunlopiem.

| — | Nedrīkst barot ar dārzeņu un augļu atlikumiem, kartupeļiem un urīnvielu. |
| --- | --- |

—

Nedrīkst barot ar dārzeņu un augļu atlikumiem, kartupeļiem un urīnvielu.

Mēslošanas nosacījumi

| — | Piensaimniecības vajadzībām izmantojamajās lauksaimniecības platībās mēslošanai nedrīkst izmantot notekūdeņu dūņas, notekūdeņu dūņu produktus un kompostu no municipālajām attīrīšanas iekārtām, izņemot zaļo kompostu. |
| --- | --- |

—

Piensaimniecības vajadzībām izmantojamajās lauksaimniecības platībās mēslošanai nedrīkst izmantot notekūdeņu dūņas, notekūdeņu dūņu produktus un kompostu no municipālajām attīrīšanas iekārtām, izņemot zaļo kompostu.

| — | Visās barošanai izmantotajās platībās jāievēro vismaz trīs nedēļu ilgs pārtraukuma periods starp mēslošanu ar kūtsmēsliem un platības izmantošanu. |
| --- | --- |

—

Visās barošanai izmantotajās platībās jāievēro vismaz trīs nedēļu ilgs pārtraukuma periods starp mēslošanu ar kūtsmēsliem un platības izmantošanu.

Ķīmisko palīglīdzekļu izmantošana

| — | Ir atļauta tikai selektīva sintētisko ķīmisko augu aizsardzības līdzekļu izmantošana lauksaimniecības konsultantu vadībā un to punktveida izmantošana visās piena ražotāja zaļbarības platībās. |
| --- | --- |

—

Ir atļauta tikai selektīva sintētisko ķīmisko augu aizsardzības līdzekļu izmantošana lauksaimniecības konsultantu vadībā un to punktveida izmantošana visās piena ražotāja zaļbarības platībās.

| — | Līdzekļus cīņai ar mušām slaucamo govju kūtīs drīkst izmantot tikai tad, kad tajā neatrodas dzīvnieki laktācijas periodā. |
| --- | --- |

—

Līdzekļus cīņai ar mušām slaucamo govju kūtīs drīkst izmantot tikai tad, kad tajā neatrodas dzīvnieki laktācijas periodā.

Ieguves aizliegums

| — | Heumilch iegūst ne agrāk kā 10. dienā pēc atnešanās. |
| --- | --- |

—

Heumilch iegūst ne agrāk kā 10. dienā pēc atnešanās.

| — | Attiecībā uz govīm, kuras ir barotas ar skābbarību, ir jāievēro vismaz 14 dienu ilgs gaidīšanas periods. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz govīm, kuras ir barotas ar skābbarību, ir jāievēro vismaz 14 dienu ilgs gaidīšanas periods.

| — | Alpu dzīvnieki, kuriem fermās ir izēdināta skābbarība, ir vai nu 14 dienas pirms dzīšanas uz Alpu ganībām jābaro ar barību, kas ir brīva no skābbarības, vai arī to pienu kā Heumilch var sākt iegūt tikai pēc tam, kad dzīvnieks 14 dienas ir uzturējies Alpu ganībās (platības, kas ir Heumilch ražotnes īpašumā). Alpu ganībās nedrīkst ne sagatavot skābbarību, ne arī izēdināt to dzīvniekiem. |
| --- | --- |

—

Alpu dzīvnieki, kuriem fermās ir izēdināta skābbarība, ir vai nu 14 dienas pirms dzīšanas uz Alpu ganībām jābaro ar barību, kas ir brīva no skābbarības, vai arī to pienu kā Heumilch var sākt iegūt tikai pēc tam, kad dzīvnieks 14 dienas ir uzturējies Alpu ganībās (platības, kas ir Heumilch ražotnes īpašumā). Alpu ganībās nedrīkst ne sagatavot skābbarību, ne arī izēdināt to dzīvniekiem.

Ģenētiski modificētu pārtikas un barības produktu aizliegums

| — | Lai saglabātu tradicionālo Heumilch ieguves veidu, tā iegūšanai nedrīkst izmantot barību un dzīvniekus, kas saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem ir uzskatāmi par ģenētiski modificētiem. |
| --- | --- |

—

Lai saglabātu tradicionālo Heumilch ieguves veidu, tā iegūšanai nedrīkst izmantot barību un dzīvniekus, kas saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem ir uzskatāmi par ģenētiski modificētiem.

Citas prasības

| — | Netiek sagatavota un glabāta skābbarība. |
| --- | --- |

—

Netiek sagatavota un glabāta skābbarība.

| — | Netiek sagatavoti un uzglabāti nekāda veida siena ruļļi plēvē. |
| --- | --- |

—

Netiek sagatavoti un uzglabāti nekāda veida siena ruļļi plēvē.

| — | Netiek veikta siena mitrināšana vai skābsiena gatavošana. |
| --- | --- |

—

Netiek veikta siena mitrināšana vai skābsiena gatavošana.

3.7.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta specifiskās iezīmes

Heumilch no parasta govs piena atšķiras ar īpašajiem tā iegūšanas apstākļiem atbilstoši 3.6. punktā minētajiem Heumilch iegūšanas noteikumiem.

Dr. Gincingera (Ginzinger) un tā līdzstrādnieku 1995. gadā un 2001. gadā Bundesanstalt für alpenländische Milchwirtschaft Rotholcā veiktajās pārbaudēs 65 % “skābbarības piena paraugos” konstatēja vairāk nekā 1 000 klostrīdiju sporu litrā piena. Kādai lielai sierotavai piegādātajā pienā 52 % paraugu klostrīdiju sporu litrā piena bija vairāk par 10 000. Turpretim 85 % “no skābbarības brīvā”
  Heumilch paraugos klostrīdiju sporu skaits litrā piena bija mazāks par 200, bet 15 % paraugu – no 200 līdz 300 sporām litrā piena. Sakarā ar īpašajām barošanas metodēm Heumilch satur ievērojami mazāk klostrīdiju sporu. Tādējādi no svaiga Heumilch gatavotajos cietajos sieros ir mazāk organoleptisku trūkumu un acojuma defektu.

Pētniecības projekta “Skābbarības ietekme uz piena kvalitāti” (Einfluss der Silage auf die Milchqualität) ietvaros tika pārbaudīta tāda piena garša, kas iegūts no dzīvniekiem, kuriem attiecīgi izēdināja vai neizēdināja skābbarību (Gincingers un Čagers (Tschager), BAM, Rotholca, 1993). Rezultātā konstatēja, ka 77 % tāda piena paraugu, kurš iegūts no dzīvniekiem, kuriem bijis izēdināts siens, bija bez organoleptiskiem trūkumiem. Pretstatā tam konstatēja, ka bez organoleptiskiem trūkumiem bija tikai 29 % tāda piena (standarta piena) paraugu, kurš iegūts no dzīvniekiem, kuriem bija izēdināta skābbarība. Būtiskas atšķirības bija arī piena paraugos, kas ņemti no piena savācēju automašīnu tvertnēm. Taču bez konstatētiem organoleptiskiem trūkumiem bija 94 % Heumilch paraugu, kas iegūti no tādu dzīvnieku piena, kuriem nav bijusi izēdināta skābbarība. Turpretim piens, kas iegūts no dzīvniekiem, kuriem izēdināta skābbarība, tikai 45 % gadījumu bija bez konstatētiem trūkumiem.

Kādā diplomdarbā, kas tika izstrādāts Vīnes Universitātē (Šrainers (Schreiner), Zaics (Seiz), Gincingers (Grinzger), 2011) tika pierādīts, ka salīdzinājumā ar parasto pienu Heumilch sakarā ar barošanu, kuras pamatā ir rupjā lopbarība un ganības, satur divreiz vairāk omega-3 taukskābju un konjugētās linolskābes.

3.8.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta tradicionālais raksturs

Heumilch iegūšana un tā tālāka pārstrāde ir tikpat sena kā slaucamo govju izmantošana lauksaimniecībā (kopš aptuveni 5. gs. pr. Kr.). Jau viduslaikos Alpu pakājē un Tiroles kalnājā tā sauktajos Schwaighöfen no Heumilch tika ražots siers. Vārds “
  Schwaig
  ” ir cēlies no vidusaugšvācu valodas un apzīmē īpašu apdzīvotas vietas un saimniekošanas formu Alpu reģionā. Schwaighöfe kā pastāvīgu apmešanās vietu bieži izveidoja paši zemju īpašnieki, lai izmantotu lopkopībai, jo īpaši piensaimniecībai – siera ražošanai. Tirolē un Zalcburgā par tiem ir atrodamas liecības no 12. gs. Sākotnēji kalnu reģionos Heumilch bija saistīts ar cietā siera ražošanu no svaigpiena. Jau aptuveni 1900. gadā tika izdoti priekšraksti (Milchregulative) cietā siera ražošanai paredzētajam “no skābbarības brīvajam” pienam. No šiem priekšrakstiem ap 1950. gadu Austrijā tika izstrādāti Forarlbergas, Tiroles un Zalcburgas federālās zemes Heumilch iegūšanas noteikumi (Milchregulative). 1975. gadā šie noteikumi tika unificēti, un Austrijas Piensaimniecības struktūra tos izdeva kā noteikumus, kas piemērojami cietā siera ražošanai paredzētajam pienam (Bestimmungen über die Übernahme von hartkäsetauglicher Milch, Österreichische Milchwirtschaft Heft 14, Beilage 6 Nr. 23c,
  21.7.1975.). Lai aizsargātu svaigpiena cietā siera ražošanai nepieciešamo izejvielu – Heumilch (arī “no skābbarības brīvais” piens vai “cietajam sieram derīgs” piens) –, kādreizējā atbildīgā iestāde par piensaimniecību Austrijā līdz pat 1993. gadam atsevišķus ražošanas apgabalus noteica par tādiem, kas ir “brīvi no skābbarības”. Ar 1995. gadā pieņemtajām Federālās lauksaimniecības, mežu, ūdens un vides apsaimniekošanas ministrijas īpašajām pamatnostādnēm par videi draudzīgu, plašu un dabisko dzīvotņu saudzējošu lauksaimniecību (Austrijas programma attiecībā uz videi draudzīgu lauksaimniecību – ÖPUL) tika turpināta “no skābbarības brīvo apgabalu” aizsardzība.

Alpu reģionos dzīvnieki jau kopš senatnes tiek baroti atbilstoši Heumilch kritērijiem. Par siera ražošanu Wildschönauer Holzalm, Tirolē, ir saglabājušies dokumenti un liecības no 1544. gada.

Ir Heumilch ieguves saimniecības, kas kopš pagājušā gadsimta 80. gadiem darbojas, papildus ievērojot bioloģiskos/ekoloģiskos kritērijus.

3.9.   Prasību minimums un procedūras specifisko iezīmju pārbaudei

—

4.   Iestādes vai institūcijas, kuras pārbauda atbilstību produkta specifikācijai

4.1.   Nosaukums un adrese

—

4.2.   Iestādes vai institūcijas konkrētie uzdevumi

—

---

(*1)  
  OV L 93, 31.3.2006., 1. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

---

| 4.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 58/35 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 58/35

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/305

(2016. gada 3. marts),

ar ko attiecībā uz vielu “gentamicīns” groza Regulu (ES) Nr. 37/2010

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Regulu (EK) Nr. 470/2009, ar ko nosaka Kopienas procedūras farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku pieļaujamo daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos, ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2377/90 un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 (1), un jo īpaši tās 14. pantu saistībā ar 17. pantu,

ņemot vērā Eiropas Zāļu aģentūras atzinumu, ko sagatavojusi Veterināro zāļu komiteja,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 470/2009 17. pantu tādu farmakoloģiski aktīvo vielu maksimāli pieļaujamais atlieku daudzums (turpmāk “MRL”), kuras Savienībā paredzēts lietot veterinārajās zālēs produktīvajiem dzīvniekiem vai lopkopībā lietotos biocīdos, ir jānosaka ar regulu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 470/2009 17. pantu tādu farmakoloģiski aktīvo vielu maksimāli pieļaujamais atlieku daudzums (turpmāk “MRL”), kuras Savienībā paredzēts lietot veterinārajās zālēs produktīvajiem dzīvniekiem vai lopkopībā lietotos biocīdos, ir jānosaka ar regulu.

| (2) | Komisijas Regulas (ES) Nr. 37/2010 (2) pielikuma 1. tabulā ir noteiktas farmakoloģiski aktīvās vielas un to klasifikācija pēc MRL dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Regulas (ES) Nr. 37/2010 (2) pielikuma 1. tabulā ir noteiktas farmakoloģiski aktīvās vielas un to klasifikācija pēc MRL dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos.

| (3) | Gentamicīns jau ir iekļauts minētajā tabulā kā atļauta viela liellopu un cūku sugu muskuļos, taukos, aknās un nierēs un liellopu pienā. |
| --- | --- |

(3)

Gentamicīns jau ir iekļauts minētajā tabulā kā atļauta viela liellopu un cūku sugu muskuļos, taukos, aknās un nierēs un liellopu pienā.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 470/2009 27. panta 2. punktu Komisija iesniedza Eiropas Zāļu aģentūrai (turpmāk “EMA”) pieprasījumu ekstrapolēt spēkā esošos gentamicīna MRL uz citām sugām vai audiem. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 470/2009 27. panta 2. punktu Komisija iesniedza Eiropas Zāļu aģentūrai (turpmāk “EMA”) pieprasījumu ekstrapolēt spēkā esošos gentamicīna MRL uz citām sugām vai audiem.

| (5) | EMA, pamatojoties uz Veterināro zāļu komitejas atzinumu, ir ieteikusi ekstrapolēt spēkā esošos gentamicīna MRL uz visām produktīvajām zīdītāju sugām un zivīm. |
| --- | --- |

(5)

EMA, pamatojoties uz Veterināro zāļu komitejas atzinumu, ir ieteikusi ekstrapolēt spēkā esošos gentamicīna MRL uz visām produktīvajām zīdītāju sugām un zivīm.

| (6) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 37/2010. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 37/2010.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Veterināro zāļu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Veterināro zāļu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 37/2010 pielikumu groza, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 3. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 152, 16.6.2009., 11. lpp.

1

(2)  Komisijas 2009. gada 22. decembra Regula (ES) Nr. 37/2010 par farmakoloģiski aktīvajām vielām un to klasifikāciju pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos (OV L 15, 20.1.2010., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 37/2010 pielikuma 1. tabulā ierakstu par vielu “gentamicīns” aizstāj ar šādu:

| Farmakoloģiski aktīvā viela | Marķieratliekas | Dzīvnieku suga | MRL | Izmeklējamie audi | Citi noteikumi (saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 470/2009 14. panta 7. punktu) | Terapeitiskā klasifikācija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “Gentamicīns | Gentamicīna C1, gentamicīna C1a, gentamicīna C2 un gentamicīna C2a summa | Visas produktīvās zīdītāju sugas un zivis | 50 μg/kg
  50 μg/kg
  200 μg/kg
  750 μg/kg
  100 μg/kg | Muskuļi
  Tauki
  Aknas
  Nieres
  Piens | Attiecībā uz zivīm minētais MRL muskuļos attiecas uz “muskuļiem un ādu dabīgās proporcijās”.
  Cūku sugām tauki attiecas uz “ādu un taukiem dabīgās proporcijās”. | Pretinfekcijas līdzekļi / antibiotikas” |

Farmakoloģiski aktīvā viela

Marķieratliekas

Dzīvnieku suga

MRL

Izmeklējamie audi

Citi noteikumi (saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 470/2009 14. panta 7. punktu)

Terapeitiskā klasifikācija

“Gentamicīns

Gentamicīna C1, gentamicīna C1a, gentamicīna C2 un gentamicīna C2a summa

Visas produktīvās zīdītāju sugas un zivis

50 μg/kg

50 μg/kg

200 μg/kg

750 μg/kg

100 μg/kg

Muskuļi

Tauki

Aknas

Nieres

Piens

Attiecībā uz zivīm minētais MRL muskuļos attiecas uz “muskuļiem un ādu dabīgās proporcijās”.

Cūku sugām tauki attiecas uz “ādu un taukiem dabīgās proporcijās”.

Pretinfekcijas līdzekļi / antibiotikas”

---

| 4.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 58/38 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 58/38

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/306

(2016. gada 3. marts),

ar kuru pēc starpposma pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktu groza Regulu (ES) Nr. 1283/2014, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Korejas Republikas un Malaizijas izcelsmes dzelzs vai tērauda cauruļu veidgabalu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie antidempinga pasākumi

Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie antidempinga pasākumi

| (1) | Pašlaik spēkā esošie antidempinga pasākumi attiecībā uz konkrētu tādu dzelzs vai tērauda cauruļu un cauruļvadu veidgabalu importu, kuru izcelsme cita starpā ir Korejas Republikā, tika noteikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1514/2002 (2) (“sākotnējā izmeklēšana” un “sākotnējie pasākumi”). |
| --- | --- |

(1)

Pašlaik spēkā esošie antidempinga pasākumi attiecībā uz konkrētu tādu dzelzs vai tērauda cauruļu un cauruļvadu veidgabalu importu, kuru izcelsme cita starpā ir Korejas Republikā, tika noteikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1514/2002 (2) (“sākotnējā izmeklēšana” un “sākotnējie pasākumi”).

2

| (2) | Šo pasākumu piemērošanu 2008. gada oktobrī pagarināja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1001/2008 (3), ievērojot termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar 11. panta 2. punktu pamatregulā. |
| --- | --- |

(2)

Šo pasākumu piemērošanu 2008. gada oktobrī pagarināja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1001/2008 (3), ievērojot termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar 11. panta 2. punktu pamatregulā.

3

| (3) | 2014. gada decembrī šo pasākumu piemērošanu vēlreiz pagarināja ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1283/2014 (4), ievērojot otro termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu (“spēkā esošie pasākumi”). |
| --- | --- |

(3)

2014. gada decembrī šo pasākumu piemērošanu vēlreiz pagarināja ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1283/2014 (4), ievērojot otro termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu (“spēkā esošie pasākumi”).

4

| (4) | Visu Korejas Republikas uzņēmumu eksportam patlaban piemērojamais antidempinga maksājums ir 44 %, kas balstās uz sākotnējā izmeklēšanā noteikto kaitējuma starpību. |
| --- | --- |

(4)

Visu Korejas Republikas uzņēmumu eksportam patlaban piemērojamais antidempinga maksājums ir 44 %, kas balstās uz sākotnējā izmeklēšanā noteikto kaitējuma starpību.

1.2.   Pieprasījums veikt daļēju starpposma pārskatīšanu

Pieprasījums veikt daļēju starpposma pārskatīšanu

| (5) | Komisija 2015. gada janvārī saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. Pieprasījums attiecas tikai uz dempinga pārbaudi attiecībā uz Korejas ražotāju eksportētāju TK Corporation, un to iesniedza minētais ražotājs eksportētājs. Pieprasījumā ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka apstākļi, pamatojoties uz kuriem bija noteikti pasākumi, ir mainījušies un ka šīs izmaiņas ir paliekošas. Ražotājs eksportētājs sniedza pirmšķietamus pierādījumus tam, ka kaitējumu radošā dempinga neitralizēšanai vairs nav vajadzīga pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā apmērā. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2015. gada janvārī saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. Pieprasījums attiecas tikai uz dempinga pārbaudi attiecībā uz Korejas ražotāju eksportētāju TK Corporation, un to iesniedza minētais ražotājs eksportētājs. Pieprasījumā ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka apstākļi, pamatojoties uz kuriem bija noteikti pasākumi, ir mainījušies un ka šīs izmaiņas ir paliekošas. Ražotājs eksportētājs sniedza pirmšķietamus pierādījumus tam, ka kaitējumu radošā dempinga neitralizēšanai vairs nav vajadzīga pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā apmērā.

TK Corporation

1.3.   Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana

Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana

| (6) | Pēc dalībvalstu informēšanas konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi tam, lai būtu pamats sākt daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiektos tikai uz dempinga pārbaudi attiecībā uz konkrēto ražotāju eksportētāju, Komisija ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2015. gada 18. februārī publicēto paziņojumu (5) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) paziņoja par to, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu sāk daļēju starpposma pārskatīšanu, kura attiecas tikai uz dempinga pārbaudi attiecībā uz konkrēto ražotāju eksportētāju. |
| --- | --- |

(6)

Pēc dalībvalstu informēšanas konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi tam, lai būtu pamats sākt daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiektos tikai uz dempinga pārbaudi attiecībā uz konkrēto ražotāju eksportētāju, Komisija ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2015. gada 18. februārī publicēto paziņojumu (5) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) paziņoja par to, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu sāk daļēju starpposma pārskatīšanu, kura attiecas tikai uz dempinga pārbaudi attiecībā uz konkrēto ražotāju eksportētāju.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

5

| (7) | Komisija konkrētajam ražotājam eksportētājam, eksportētājvalsts iestādēm un Savienības ražošanas nozarei oficiāli paziņoja par daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski izteikt savu viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausa. |
| --- | --- |

(7)

Komisija konkrētajam ražotājam eksportētājam, eksportētājvalsts iestādēm un Savienības ražošanas nozarei oficiāli paziņoja par daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski izteikt savu viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausa.

1.4.   Izmeklēšana

Izmeklēšana

| (8) | Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanā, tā nosūtīja ražotājam eksportētājam anketu un saņēma atbildi noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

(8)

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanā, tā nosūtīja ražotājam eksportētājam anketu un saņēma atbildi noteiktajā termiņā.

| (9) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga konstatēšanai. Tika veikts pārbaudes apmeklējums ražotāja eksportētāja telpās. |
| --- | --- |

(9)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga konstatēšanai. Tika veikts pārbaudes apmeklējums ražotāja eksportētāja telpās.

1.5.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

| (10) | Izmeklēšana par dempinga apmēru aptvēra periodu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). |
| --- | --- |

(10)

Izmeklēšana par dempinga apmēru aptvēra periodu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”).

| (11) | Papildus iepriekš minētajiem datiem ražotājs eksportētājs iesniedza arī 2013. gada datus par izmaksām un noietu un ierosināja pārskatīšanas izmeklēšanas periodu pagarināt, iekļaujot 2013. gadu, lai palielinātu Savienībā pārdoto apjomu reprezentativitāti. Tomēr Komisija konstatēja, ka 2013. gada Savienības noieta pievienošana reprezentativitāti nepalielinātu ne pārdošanas apjoma (salīdzinājumā ar kopējo noietu vai ražošanas apjomu), ne veida ziņā (skatīt 29. apsvērumu). Tādējādi Komisijai nebija pietiekama iemesla atkāpties no parastā 12 mēnešu perioda, ko izmanto par pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, lai izdarītu reprezentatīvu konstatējumu par dempingu. |
| --- | --- |

(11)

Papildus iepriekš minētajiem datiem ražotājs eksportētājs iesniedza arī 2013. gada datus par izmaksām un noietu un ierosināja pārskatīšanas izmeklēšanas periodu pagarināt, iekļaujot 2013. gadu, lai palielinātu Savienībā pārdoto apjomu reprezentativitāti. Tomēr Komisija konstatēja, ka 2013. gada Savienības noieta pievienošana reprezentativitāti nepalielinātu ne pārdošanas apjoma (salīdzinājumā ar kopējo noietu vai ražošanas apjomu), ne veida ziņā (skatīt 29. apsvērumu). Tādējādi Komisijai nebija pietiekama iemesla atkāpties no parastā 12 mēnešu perioda, ko izmanto par pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, lai izdarītu reprezentatīvu konstatējumu par dempingu.

| (12) | Pēc informācijas galīgās izpaušanas ražotājs eksportētājs atkārtoti apgalvoja, ka, lai palielinātu reprezentativitāti, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā būtu jāiekļauj arī 2013. gads. Tas apgalvoja, ka salīdzināšana ar tādiem rādītājiem kā ražošanas kopapjoms neesot lietderīga un ka 2013. gada iekļaušana pārskatīšanas izmeklēšanas periodā padarītu to reprezentatīvāku papildu ražojuma veidu, pārdošanas apjoma un apgrozījuma ziņā. |
| --- | --- |

(12)

Pēc informācijas galīgās izpaušanas ražotājs eksportētājs atkārtoti apgalvoja, ka, lai palielinātu reprezentativitāti, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā būtu jāiekļauj arī 2013. gads. Tas apgalvoja, ka salīdzināšana ar tādiem rādītājiem kā ražošanas kopapjoms neesot lietderīga un ka 2013. gada iekļaušana pārskatīšanas izmeklēšanas periodā padarītu to reprezentatīvāku papildu ražojuma veidu, pārdošanas apjoma un apgrozījuma ziņā.

| (13) | Pamatregulā nav konkrēti paredzēts, kā būtu jānosaka, vai pārskatīšanas izmeklēšanas periods ir reprezentatīvs. Šajā konkrētajā gadījumā apjomi, ko ražotājs eksportētājs esot pārdevis Savienības tirgū 2013. gadā, bija mazāki nekā puse no apjomiem, kas Savienības tirgū esot pārdoti pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, savukārt tā kopējie pārdošanas un ražošanas apjomi abos gados bija vienā un tajā pašā diapazonā. Tādējādi šajā gadījumā ir skaidrs, ka relatīvā izteiksmē 2013. gada iekļaušana samazinātu ražotāja eksportētāja Savienības noieta reprezentativitāti, savukārt absolūtos skaitļos to tikai nedaudz uzlabotu. |
| --- | --- |

(13)

Pamatregulā nav konkrēti paredzēts, kā būtu jānosaka, vai pārskatīšanas izmeklēšanas periods ir reprezentatīvs. Šajā konkrētajā gadījumā apjomi, ko ražotājs eksportētājs esot pārdevis Savienības tirgū 2013. gadā, bija mazāki nekā puse no apjomiem, kas Savienības tirgū esot pārdoti pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, savukārt tā kopējie pārdošanas un ražošanas apjomi abos gados bija vienā un tajā pašā diapazonā. Tādējādi šajā gadījumā ir skaidrs, ka relatīvā izteiksmē 2013. gada iekļaušana samazinātu ražotāja eksportētāja Savienības noieta reprezentativitāti, savukārt absolūtos skaitļos to tikai nedaudz uzlabotu.

| (14) | Tāpēc Komisija atkārtoti apstiprina, ka nav objektīva pamatojuma tam, lai pārskatīšanas izmeklēšanas periodu pagarinātu tā, ka tas pārsniegtu Komisijas parasti izmantoto viena gada periodu. |
| --- | --- |

(14)

Tāpēc Komisija atkārtoti apstiprina, ka nav objektīva pamatojuma tam, lai pārskatīšanas izmeklēšanas periodu pagarinātu tā, ka tas pārsniegtu Komisijas parasti izmantoto viena gada periodu.

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

Attiecīgais ražojums

| (15) | Pārskatāmais ražojums ir tādi cauruļu un cauruļvadu veidgabali (izņemot lietus veidgabalus, atlokus un veidgabalus ar iegrieztu vītni) no dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu), kuru maksimālais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm, kurus izmanto sadurmetināšanai vai citiem mērķiem un kuru izcelsme ir Korejas Republikā, un kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 un ex 7307 99 80 (“attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(15)

Pārskatāmais ražojums ir tādi cauruļu un cauruļvadu veidgabali (izņemot lietus veidgabalus, atlokus un veidgabalus ar iegrieztu vītni) no dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu), kuru maksimālais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm, kurus izmanto sadurmetināšanai vai citiem mērķiem un kuru izcelsme ir Korejas Republikā, un kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 un ex 7307 99 80 (“attiecīgais ražojums”).

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (16) | Pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka ražotāja eksportētāja ražotajam ražojumam, kuru pārdod iekšzemes tirgū un eksportē uz Savienību un citiem eksporta tirgiem, un ražojumiem, kurus Savienībā pārdod Savienības ražošanas nozare, ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un galvenie lietojuma veidi. |
| --- | --- |

(16)

Pārskatīšanas izmeklēšanā apstiprinājās, ka ražotāja eksportētāja ražotajam ražojumam, kuru pārdod iekšzemes tirgū un eksportē uz Savienību un citiem eksporta tirgiem, un ražojumiem, kurus Savienībā pārdod Savienības ražošanas nozare, ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un galvenie lietojuma veidi.

| (17) | Tāpēc Komisija nolēma, ka minētie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(17)

Tāpēc Komisija nolēma, ka minētie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGS

DEMPINGS

a)   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (18) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai ražotāja eksportētāja kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs. Iekšzemes noiets ir reprezentatīvs, ja kopējais ražotāja eksportētāja līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā ir vismaz 5 % no šā ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību. Tādējādi ražotāja eksportētāja kopējais līdzīgā ražojuma noiets iekšzemes tirgū ir uzskatāms par reprezentatīvu. |
| --- | --- |

(18)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai ražotāja eksportētāja kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs. Iekšzemes noiets ir reprezentatīvs, ja kopējais ražotāja eksportētāja līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā ir vismaz 5 % no šā ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību. Tādējādi ražotāja eksportētāja kopējais līdzīgā ražojuma noiets iekšzemes tirgū ir uzskatāms par reprezentatīvu.

| (19) | Pēc tam Komisija noteica tos ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un ir identiski vai salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kuri tiek pārdoti eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(19)

Pēc tam Komisija noteica tos ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un ir identiski vai salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kuri tiek pārdoti eksportam uz Savienību.

| (20) | Tad Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai ražotāja eksportētāja iekšzemes noiets katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību, ir reprezentatīvs. Ražojuma veida iekšzemes noiets ir reprezentatīvs, ja šā ražojuma veida kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem izmeklēšanas periodā ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību. Komisija konstatēja, ka vairākums ražojuma veidu ir reprezentatīvi. |
| --- | --- |

(20)

Tad Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai ražotāja eksportētāja iekšzemes noiets katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību, ir reprezentatīvs. Ražojuma veida iekšzemes noiets ir reprezentatīvs, ja šā ražojuma veida kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem izmeklēšanas periodā ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību. Komisija konstatēja, ka vairākums ražojuma veidu ir reprezentatīvi.

| (21) | Pēc tam, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu izmantot faktisko iekšzemes tirgus noietu, Komisija katram ražojuma veidam noteica neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā realizētā noieta rentablo daļu. |
| --- | --- |

(21)

Pēc tam, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu izmantot faktisko iekšzemes tirgus noietu, Komisija katram ražojuma veidam noteica neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā realizētā noieta rentablo daļu.

| (22) | Normālā vērtība balstās uz katra ražojuma veida faktisko cenu iekšzemes tirgū neatkarīgi no tā, vai attiecīgais noiets ir rentabls, ja:






  a) | konkrētā ražojuma veida, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai tās pārsniedz, pārdošanas apjoms pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma; un |
| --- | --- | --- |

(22)

Normālā vērtība balstās uz katra ražojuma veida faktisko cenu iekšzemes tirgū neatkarīgi no tā, vai attiecīgais noiets ir rentabls, ja:

a)

konkrētā ražojuma veida, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai tās pārsniedz, pārdošanas apjoms pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma; un

| b) | konkrētā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām. |
| --- | --- |

b)

konkrētā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām.

| (23) | Tādā gadījumā normālā vērtība ir visu konkrētā ražojuma veida iekšzemes pārdošanas cenu vidējais svērtais rādītājs pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(23)

Tādā gadījumā normālā vērtība ir visu konkrētā ražojuma veida iekšzemes pārdošanas cenu vidējais svērtais rādītājs pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (24) | Normālā vērtība ir konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablā iekšzemes noieta faktiskā iekšzemes cena pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, ja:






  a) | konkrētā ražojuma veida rentablais noiets atbilst 80 % vai mazāk no šā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma; vai |
| --- | --- | --- |

(24)

Normālā vērtība ir konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablā iekšzemes noieta faktiskā iekšzemes cena pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, ja:

a)

konkrētā ražojuma veida rentablais noiets atbilst 80 % vai mazāk no šā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma; vai

| b) | šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir mazāka par vienības ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

b)

šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir mazāka par vienības ražošanas izmaksām.

| (25) | Izvērtējot iekšzemes noietu, tika konstatēts, ka iekšzemes noieta lielākā daļa ir bijusi rentabla un vidējā svērtā pārdošanas cena pārsniedza ražošanas izmaksas. Līdz ar to normālo vērtību aprēķināja kā tikai rentablā noieta vidējo svērto vērtību. |
| --- | --- |

(25)

Izvērtējot iekšzemes noietu, tika konstatēts, ka iekšzemes noieta lielākā daļa ir bijusi rentabla un vidējā svērtā pārdošanas cena pārsniedza ražošanas izmaksas. Līdz ar to normālo vērtību aprēķināja kā tikai rentablā noieta vidējo svērto vērtību.

| (26) | Ja kāds līdzīgā ražojuma veids parastajā tirdzniecības apritē nebija pārdots vai bija pārdots nepietiekamā daudzumā vai ja kāds ražojuma veids iekšzemes tirgū nebija pārdots reprezentatīvā daudzumā, Komisija normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu. |
| --- | --- |

(26)

Ja kāds līdzīgā ražojuma veids parastajā tirdzniecības apritē nebija pārdots vai bija pārdots nepietiekamā daudzumā vai ja kāds ražojuma veids iekšzemes tirgū nebija pārdots reprezentatīvā daudzumā, Komisija normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu.

| (27) | Normālā vērtība tika aprēķināta, pie konkrētā ražotāja eksportētāja līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieskaitot:






  a) | vidējos svērtos pārdošanas, vispārējos un administratīvos (“PVA”) izdevumus, kas ražotājam eksportētājam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā radušies, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē; un |
| --- | --- | --- |

(27)

Normālā vērtība tika aprēķināta, pie konkrētā ražotāja eksportētāja līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieskaitot:

a)

vidējos svērtos pārdošanas, vispārējos un administratīvos (“PVA”) izdevumus, kas ražotājam eksportētājam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā radušies, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē; un

| b) | vidējo svērto peļņu, ko ražotājs eksportētājs guvis pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

b)

vidējo svērto peļņu, ko ražotājs eksportētājs guvis pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē.

| (28) | Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuri iekšzemes tirgū netika pārdoti reprezentatīvos daudzumos, tika pieskaitīti šo ražojuma veidu vidējie PVA izdevumi un peļņa, kas gūta darījumos, kuri veikti iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē. Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuri iekšzemes tirgū vispār netika pārdoti, tika pieskaitīti šo ražojuma veidu vidējie PVA izdevumi un peļņa, kas gūta darījumos, kuri veikti iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(28)

Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuri iekšzemes tirgū netika pārdoti reprezentatīvos daudzumos, tika pieskaitīti šo ražojuma veidu vidējie PVA izdevumi un peļņa, kas gūta darījumos, kuri veikti iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē. Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuri iekšzemes tirgū vispār netika pārdoti, tika pieskaitīti šo ražojuma veidu vidējie PVA izdevumi un peļņa, kas gūta darījumos, kuri veikti iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē.

b)   Eksporta cena

Eksporta cena

| (29) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražotājs eksportētājs Savienībā pārdeva tikai nebūtiskus attiecīgā ražojuma daudzumus, proti, 0,1–0,3 % no sava ražošanas apjoma (konfidencialitātes apsvērumu dēļ norādīts diapazons). Bez tam attiecībā uz vairākiem darījumiem ražotājs eksportētājs nevarēja pārliecinoši pierādīt, ka antidempinga maksājums patiešām ir samaksāts, un tādējādi radās šaubas par to, vai attiecīgie ražojumi bija laisti brīvā apgrozībā Savienības muitas teritorijā. Bez tam visu šo noietu veidoja pārdošana trim pircējiem konkrētu projektu ietvaros atbilstoši viņu pašu noteiktajām veidgabalu specifikācijām. Pārdošana turklāt bija organizēta “paketē” ar citiem veidgabaliem un ražojumiem, kas nav attiecīgais ražojums. Šajā kontekstā tika uzskatīts, ka pastāv būtisks šķērskompensācijas risks. Iepriekš minēto iemeslu dēļ nebija iespējams veikt jēgpilnu dempinga analīzi, kas balstītos uz konkrētā ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma noietu Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(29)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražotājs eksportētājs Savienībā pārdeva tikai nebūtiskus attiecīgā ražojuma daudzumus, proti, 0,1–0,3 % no sava ražošanas apjoma (konfidencialitātes apsvērumu dēļ norādīts diapazons). Bez tam attiecībā uz vairākiem darījumiem ražotājs eksportētājs nevarēja pārliecinoši pierādīt, ka antidempinga maksājums patiešām ir samaksāts, un tādējādi radās šaubas par to, vai attiecīgie ražojumi bija laisti brīvā apgrozībā Savienības muitas teritorijā. Bez tam visu šo noietu veidoja pārdošana trim pircējiem konkrētu projektu ietvaros atbilstoši viņu pašu noteiktajām veidgabalu specifikācijām. Pārdošana turklāt bija organizēta “paketē” ar citiem veidgabaliem un ražojumiem, kas nav attiecīgais ražojums. Šajā kontekstā tika uzskatīts, ka pastāv būtisks šķērskompensācijas risks. Iepriekš minēto iemeslu dēļ nebija iespējams veikt jēgpilnu dempinga analīzi, kas balstītos uz konkrētā ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma noietu Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (30) | Tā kā eksporta apjoms uz Savienību nebija pietiekams, eksporta cenas noteikšanas mērķiem tika vērtēts eksports uz citām trešām valstīm. Tika konstatēts, ka ražotājam eksportētājam ir četri galvenie eksporta tirgi, kuri pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kopā veidoja vairāk nekā 50 % no šā ražotāja eksportētāja noieta trešās valstīs. Pārējais eksports notiek uz 39 citām valstīm, kurās katrā nonāk no 0,1 % līdz 5 % no ražotāja eksportētāja eksporta noieta. Eksporta cenas šajās valstīs ārkārtīgi atšķiras, kas skaidrojams ar katra tirgus atšķirīgo būtību. Daudzi no šiem atšķirīgajiem faktoriem (piemēram, konkurences apstākļi katrā tirgū) nav zināmi. Tāpēc papildus tika analizēts, vai par Savienības tirgus aizstājēju varētu izmantot kādu no ražotāja eksportētāja galvenajiem eksporta galamērķiem. |
| --- | --- |

(30)

Tā kā eksporta apjoms uz Savienību nebija pietiekams, eksporta cenas noteikšanas mērķiem tika vērtēts eksports uz citām trešām valstīm. Tika konstatēts, ka ražotājam eksportētājam ir četri galvenie eksporta tirgi, kuri pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kopā veidoja vairāk nekā 50 % no šā ražotāja eksportētāja noieta trešās valstīs. Pārējais eksports notiek uz 39 citām valstīm, kurās katrā nonāk no 0,1 % līdz 5 % no ražotāja eksportētāja eksporta noieta. Eksporta cenas šajās valstīs ārkārtīgi atšķiras, kas skaidrojams ar katra tirgus atšķirīgo būtību. Daudzi no šiem atšķirīgajiem faktoriem (piemēram, konkurences apstākļi katrā tirgū) nav zināmi. Tāpēc papildus tika analizēts, vai par Savienības tirgus aizstājēju varētu izmantot kādu no ražotāja eksportētāja galvenajiem eksporta galamērķiem.

| (31) | Ražotāja eksportētāja lielākais eksporta tirgus ir Apvienotie Arābu Emirāti (AAE), kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atbilda 15–18 % no ražotāja eksportētāja noieta masas izteiksmē un 15–18 % vērtības izteiksmē. Taču AAE nav attiecīgā ražojuma iekšzemes ražotāju. Tāpēc ir uzskatāms, ka saimnieciskās struktūras ziņā tas diezgan ievērojami atšķiras no Savienības tirgus. |
| --- | --- |

(31)

Ražotāja eksportētāja lielākais eksporta tirgus ir Apvienotie Arābu Emirāti (AAE), kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atbilda 15–18 % no ražotāja eksportētāja noieta masas izteiksmē un 15–18 % vērtības izteiksmē. Taču AAE nav attiecīgā ražojuma iekšzemes ražotāju. Tāpēc ir uzskatāms, ka saimnieciskās struktūras ziņā tas diezgan ievērojami atšķiras no Savienības tirgus.

| (32) | Tāpat kā termiņbeigu pārskatīšanā, kuras rezultātā pieņēma Regulu (ES) Nr. 1283/2014, tika atzīts, ka ir piemēroti analizēt ražotāja eksportētāja noietu Amerikas Savienotajās Valstīs (ASV), kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija ražotāja eksportētāja otrais lielākais eksporta galamērķis. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka ASV tirgus lieluma ziņā ir līdzīgs Savienības tirgum, un tajā ir daudz iekšzemes ražotāju, taču arī liels importa īpatsvars. Turklāt apstiprinājās, ka ASV tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija zemas importa tarifu likmes un importam no Korejas nebija piemērojami antidempinga maksājumi, tādējādi šajā tirgū bija izteikta konkurence. ASV turklāt ir ievērojams Korejas eksporta galamērķis gan vispār, gan konkrētajam ražotājam eksportētājam, jo pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atbilda 7–12 % no tā ražošanas apjoma un 11–14 % no eksporta noieta. |
| --- | --- |

(32)

Tāpat kā termiņbeigu pārskatīšanā, kuras rezultātā pieņēma Regulu (ES) Nr. 1283/2014, tika atzīts, ka ir piemēroti analizēt ražotāja eksportētāja noietu Amerikas Savienotajās Valstīs (ASV), kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija ražotāja eksportētāja otrais lielākais eksporta galamērķis. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka ASV tirgus lieluma ziņā ir līdzīgs Savienības tirgum, un tajā ir daudz iekšzemes ražotāju, taču arī liels importa īpatsvars. Turklāt apstiprinājās, ka ASV tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija zemas importa tarifu likmes un importam no Korejas nebija piemērojami antidempinga maksājumi, tādējādi šajā tirgū bija izteikta konkurence. ASV turklāt ir ievērojams Korejas eksporta galamērķis gan vispār, gan konkrētajam ražotājam eksportētājam, jo pārskatīšanas izmeklēšanas periodā atbilda 7–12 % no tā ražošanas apjoma un 11–14 % no eksporta noieta.

| (33) | Tāpēc, balstoties uz šīs lietas apstākļiem un specifiku, tika atzīts, ka šajā konkrētajā izmeklēšanā ASV tirgus būtu pieņemams pamats eksporta cenas noteikšanai, jo eksporta apjoms Savienībā nebija pietiekams. Tādējādi eksporta cenas noteikšanai tika izmantota pārbaudītā eksporta cena, kādu ražotājs eksportētājs piemēroja ASV, koriģēta EXW līmenī, attiecīgā gadījumā ņemot vērā cita starpā pārvadājumu izmaksas, maksājumus un nodokļus. |
| --- | --- |

(33)

Tāpēc, balstoties uz šīs lietas apstākļiem un specifiku, tika atzīts, ka šajā konkrētajā izmeklēšanā ASV tirgus būtu pieņemams pamats eksporta cenas noteikšanai, jo eksporta apjoms Savienībā nebija pietiekams. Tādējādi eksporta cenas noteikšanai tika izmantota pārbaudītā eksporta cena, kādu ražotājs eksportētājs piemēroja ASV, koriģēta EXW līmenī, attiecīgā gadījumā ņemot vērā cita starpā pārvadājumu izmaksas, maksājumus un nodokļus.

EXW

| (34) | Pēc informācijas galīgās izpaušanas ražotājs eksportētājs, balstoties uz juridiskiem un faktiskiem argumentiem, apstrīdēja to, ka reprezentatīvas eksporta cenas noteikšanai nevar izmantot tā Savienības pārdošanas darījumus. |
| --- | --- |

(34)

Pēc informācijas galīgās izpaušanas ražotājs eksportētājs, balstoties uz juridiskiem un faktiskiem argumentiem, apstrīdēja to, ka reprezentatīvas eksporta cenas noteikšanai nevar izmantot tā Savienības pārdošanas darījumus.

| (35) | Pirmkārt, ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija eksporta cenu var atzīt par neuzticamu vienīgi tad, ja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu tiek konstatēts, ka ražotājs eksportētājs un importētājs vai trešā persona ir savstarpēji saistīti vai ir vienojušies par kompensāciju mehānismu. Visos pārējos gadījumos Komisijai savos dempinga aprēķinos būtu jābalstās uz (Savienības) eksporta cenu, un pretējā gadījumā būtu pārkāpts PTO Antidempinga nolīguma 2.3. pants. |
| --- | --- |

(35)

Pirmkārt, ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija eksporta cenu var atzīt par neuzticamu vienīgi tad, ja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu tiek konstatēts, ka ražotājs eksportētājs un importētājs vai trešā persona ir savstarpēji saistīti vai ir vienojušies par kompensāciju mehānismu. Visos pārējos gadījumos Komisijai savos dempinga aprēķinos būtu jābalstās uz (Savienības) eksporta cenu, un pretējā gadījumā būtu pārkāpts PTO Antidempinga nolīguma 2.3. pants.

| (36) | Attiecībā uz šo Komisija nepiekrīt šādai šaurai pamatregulas 2. panta 9. punkta interpretācijai, kurai nav pamatojuma judikatūrā. Pamatregulas 2. panta 9. punktā nav nekā, kas izmeklēšanas iestādei liktu paļauties uz nereprezentatīviem eksporta pārdošanas apjomiem, kuru cenu līmeni jebkurā gadījumā nevarētu uzskatīt par jēgpilnu, ņemot vērā apstākļus, kas skaidroti 29. apsvērumā un izvērstāk skatīti šajā iedaļā. Tāpēc šie ražotāja eksportētāja apgalvojumi ir noraidāmi. |
| --- | --- |

(36)

Attiecībā uz šo Komisija nepiekrīt šādai šaurai pamatregulas 2. panta 9. punkta interpretācijai, kurai nav pamatojuma judikatūrā. Pamatregulas 2. panta 9. punktā nav nekā, kas izmeklēšanas iestādei liktu paļauties uz nereprezentatīviem eksporta pārdošanas apjomiem, kuru cenu līmeni jebkurā gadījumā nevarētu uzskatīt par jēgpilnu, ņemot vērā apstākļus, kas skaidroti 29. apsvērumā un izvērstāk skatīti šajā iedaļā. Tāpēc šie ražotāja eksportētāja apgalvojumi ir noraidāmi.

| (37) | Otrkārt, ražotājs eksportētājs izvirzīja faktisku argumentu, ka tā noiets Savienībā nav nebūtisks, un norādīja uz darījumu skaitu, ražojuma veidiem un Savienības dalībvalstīm, kurās tas 2013. un 2014. gadā esot veicis pārdošanu. Tomēr pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražotājs eksportētājs bija izrakstījis tikai 14 rēķinus par pārdošanu Savienībā. Ražotājs eksportētājs neapstrīdēja 29. apsvērumā minēto ļoti zemo apjomu (tonnās), ko veido tā norādītais noiets Savienībā. |
| --- | --- |

(37)

Otrkārt, ražotājs eksportētājs izvirzīja faktisku argumentu, ka tā noiets Savienībā nav nebūtisks, un norādīja uz darījumu skaitu, ražojuma veidiem un Savienības dalībvalstīm, kurās tas 2013. un 2014. gadā esot veicis pārdošanu. Tomēr pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražotājs eksportētājs bija izrakstījis tikai 14 rēķinus par pārdošanu Savienībā. Ražotājs eksportētājs neapstrīdēja 29. apsvērumā minēto ļoti zemo apjomu (tonnās), ko veido tā norādītais noiets Savienībā.

| (38) | Treškārt, ražotājs eksportētājs izvirzīja faktisku argumentu, ka nav nozīmes tam, ka tā eksporta pārdošana notika konkrētu projektu ietvaros atbilstoši pircēju pašu specifikācijām, un tas esot iesniedzis apstiprinošus pierādījumus par šķērskompensācijas neesību. Attiecībā uz šo jāatzīmē, ka informācijas izpaušanas dokumentā bija norādīts, ka Savienības tirgū veiktās pārdošanas īpatnību dēļ pastāv šķērskompensācijas risks ar citiem ražojumiem, kaut arī tiek atzīts, ka nebija atrodami tādi pierādījumi, kas pierādītu vai atspēkotu to, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šķērskompensēšana būtu faktiski notikusi. Paturot prātā to, ka šķērskompensācijas jautājums informācijas izpaušanā bija minēts tikai kā risks, tas bija tikai viens no faktoriem, kurus Komisija ņēma vērā, nosakot Savienības noieta reprezentativitāti (skatīt 29. apsvērumu). |
| --- | --- |

(38)

Treškārt, ražotājs eksportētājs izvirzīja faktisku argumentu, ka nav nozīmes tam, ka tā eksporta pārdošana notika konkrētu projektu ietvaros atbilstoši pircēju pašu specifikācijām, un tas esot iesniedzis apstiprinošus pierādījumus par šķērskompensācijas neesību. Attiecībā uz šo jāatzīmē, ka informācijas izpaušanas dokumentā bija norādīts, ka Savienības tirgū veiktās pārdošanas īpatnību dēļ pastāv šķērskompensācijas risks ar citiem ražojumiem, kaut arī tiek atzīts, ka nebija atrodami tādi pierādījumi, kas pierādītu vai atspēkotu to, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šķērskompensēšana būtu faktiski notikusi. Paturot prātā to, ka šķērskompensācijas jautājums informācijas izpaušanā bija minēts tikai kā risks, tas bija tikai viens no faktoriem, kurus Komisija ņēma vērā, nosakot Savienības noieta reprezentativitāti (skatīt 29. apsvērumu).

| (39) | Ceturtkārt, ražotājs eksportētājs izvirzīja faktisku argumentu, ka Komisija bija saņēmusi pierādījumus tam, ka visi ražojumi bija laisti brīvā apgrozībā Savienības tirgū un antidempinga maksājumi bija samaksāti vai maksājami. |
| --- | --- |

(39)

Ceturtkārt, ražotājs eksportētājs izvirzīja faktisku argumentu, ka Komisija bija saņēmusi pierādījumus tam, ka visi ražojumi bija laisti brīvā apgrozībā Savienības tirgū un antidempinga maksājumi bija samaksāti vai maksājami.

| (40) | Pēc informācijas izpaušanas ražotājs eksportētājs atbildēja uz Komisijas pieprasījumu precizēt tā viedokli šajā jautājumā attiecībā uz Komisijai pieejamajiem avotdokumentiem. Iesniegtie dokumenti apliecināja, ka attiecībā uz darījumiem par aptuveni pusi no Savienības pārdošanas apjoma bija neizskaidroti maksājumu samaksas pārkāpumi. Jo īpaši šie darījumi, par kuriem nebija nodrošināti nekādi pierādījumi par antidempinga maksājuma samaksu 44 % apmērā, nepārprotami padara šīs Savienības pārdošanas cenas par neuzticamām, jo šī pārdošana, visticamāk, tika veikta, maldīgi pieņemot, ka antidempinga maksājumi nav jāmaksā. |
| --- | --- |

(40)

Pēc informācijas izpaušanas ražotājs eksportētājs atbildēja uz Komisijas pieprasījumu precizēt tā viedokli šajā jautājumā attiecībā uz Komisijai pieejamajiem avotdokumentiem. Iesniegtie dokumenti apliecināja, ka attiecībā uz darījumiem par aptuveni pusi no Savienības pārdošanas apjoma bija neizskaidroti maksājumu samaksas pārkāpumi. Jo īpaši šie darījumi, par kuriem nebija nodrošināti nekādi pierādījumi par antidempinga maksājuma samaksu 44 % apmērā, nepārprotami padara šīs Savienības pārdošanas cenas par neuzticamām, jo šī pārdošana, visticamāk, tika veikta, maldīgi pieņemot, ka antidempinga maksājumi nav jāmaksā.

| (41) | Piektkārt, TK Corporation apgalvoja, ka, tā kā starpposma pārskatīšana tika sākta, balstoties uz pirmšķietamiem pierādījumiem par tādu eksporta noietu Savienībā, kurš attaisnotu zemāku dempinga starpību, vajadzēja būs iespējai (dempinga galīgās noteikšanas ietvaros) dempinga starpību aprēķināt, balstoties uz Savienības noietu. Šis apgalvojums tika noraidīts. Pirmkārt, pierādījumi, kas nepieciešami starpposma pārskatīšanas sākšanai, pēc to būtības ievērojami atšķiras no pierādījumiem, uz kuriem izmeklēšanas iestāde balstījās savos galīgajos konstatējumos. Otrkārt, izmeklēšanā tika konstatēts, ka minētie noieta rādītāji visu šajā iedaļā izklāstīto iemeslu dēļ nav derīgi, lai tos izmantotu. Turklāt jāatzīmē, ka tas vien, ka dempinga starpību ir iespējams aprēķināt, šo dempinga starpību nepadara atbilstīgu pamatregulas attiecīgajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(41)

Piektkārt, TK Corporation apgalvoja, ka, tā kā starpposma pārskatīšana tika sākta, balstoties uz pirmšķietamiem pierādījumiem par tādu eksporta noietu Savienībā, kurš attaisnotu zemāku dempinga starpību, vajadzēja būs iespējai (dempinga galīgās noteikšanas ietvaros) dempinga starpību aprēķināt, balstoties uz Savienības noietu. Šis apgalvojums tika noraidīts. Pirmkārt, pierādījumi, kas nepieciešami starpposma pārskatīšanas sākšanai, pēc to būtības ievērojami atšķiras no pierādījumiem, uz kuriem izmeklēšanas iestāde balstījās savos galīgajos konstatējumos. Otrkārt, izmeklēšanā tika konstatēts, ka minētie noieta rādītāji visu šajā iedaļā izklāstīto iemeslu dēļ nav derīgi, lai tos izmantotu. Turklāt jāatzīmē, ka tas vien, ka dempinga starpību ir iespējams aprēķināt, šo dempinga starpību nepadara atbilstīgu pamatregulas attiecīgajiem noteikumiem.

TK Corporation

| (42) | Tāpēc, ņemot vērā, ka Savienības pārdošanas apjoms bija tik mazs gan absolūtā, gan salīdzinošā izteiksmē un ka papildus bija leģitīmi iemesli apšaubīt būtiskas šā noieta daļas uzticamību tādu iemeslu dēļ, kas nav saistīti ar apjomu, tiek noraidīts apgalvojums, ka Komisija, nosakot eksporta cenu, nepamatoti ignorēja Savienības eksporta noietu. |
| --- | --- |

(42)

Tāpēc, ņemot vērā, ka Savienības pārdošanas apjoms bija tik mazs gan absolūtā, gan salīdzinošā izteiksmē un ka papildus bija leģitīmi iemesli apšaubīt būtiskas šā noieta daļas uzticamību tādu iemeslu dēļ, kas nav saistīti ar apjomu, tiek noraidīts apgalvojums, ka Komisija, nosakot eksporta cenu, nepamatoti ignorēja Savienības eksporta noietu.

| (43) | Visbeidzot, 32. un 33. apsvērumā sniegtā analīze un konstatējumi, kurus ražotājs eksportētājs neapstrīdēja, nepārprotami pierāda, ka eksporta cenas aprēķini tika veikti ar pienācīgu rūpību un, tā kā nebija uzticamu datu par Savienības cenām, ASV tirgu var uzskatīt par pieņemamu pamatu eksporta cenu noteikšanai. |
| --- | --- |

(43)

Visbeidzot, 32. un 33. apsvērumā sniegtā analīze un konstatējumi, kurus ražotājs eksportētājs neapstrīdēja, nepārprotami pierāda, ka eksporta cenas aprēķini tika veikti ar pienācīgu rūpību un, tā kā nebija uzticamu datu par Savienības cenām, ASV tirgu var uzskatīt par pieņemamu pamatu eksporta cenu noteikšanai.

c)   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (44) | Komisija normālo vērtību un ražotāja eksportētāja eksporta cenu salīdzināja, balstoties uz EXW cenu. |
| --- | --- |

(44)

Komisija normālo vērtību un ražotāja eksportētāja eksporta cenu salīdzināja, balstoties uz EXW cenu.

EXW

| (45) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija normālo vērtību un/vai eksporta cenu koriģēja, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Tika veiktas korekcijas, ņemot vērā iekšzemes un jūras pārvadājumu, apdrošināšanas, apstrādes, iekraušanas un papildu izmaksas. |
| --- | --- |

(45)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija normālo vērtību un/vai eksporta cenu koriģēja, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Tika veiktas korekcijas, ņemot vērā iekšzemes un jūras pārvadājumu, apdrošināšanas, apstrādes, iekraušanas un papildu izmaksas.

d)   Dempinga starpība

Dempinga starpība

| (46) | Komisija attiecībā uz konkrēto ražotāju eksportētāju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(46)

Komisija attiecībā uz konkrēto ražotāju eksportētāju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (47) | Šādi iegūtā vidējā svērtā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir 32,4 %. |
| --- | --- |

(47)

Šādi iegūtā vidējā svērtā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir 32,4 %.

CIF

4.   APSTĀKĻU MAIŅAS PALIEKOŠAIS RAKSTURS

APSTĀKĻU MAIŅAS PALIEKOŠAIS RAKSTURS

| (48) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu pārbaudīja arī, vai jaunos apstākļus varētu pamatoti uzskatīt par paliekošiem. |
| --- | --- |

(48)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu pārbaudīja arī, vai jaunos apstākļus varētu pamatoti uzskatīt par paliekošiem.

| (49) | Attiecībā uz šo izmeklēšanā tika noskaidrots, ka uzņēmumā TK Corporation patiešām ir veiktas strukturālas izmaiņas, kuru ietekmē ir samazinājušās izmaksas un gūti efektivitātes uzlabojumi. Īpaši jāatzīmē, ka uzņēmums 2010. gadā atvēra otru rūpnīcu un 2012. gadā – trešo. Jaudas ievērojamā pieauguma rezultātā ražošanas līnijas un noliktavas varēja pārorganizēt efektīvāk, un izmaksas ievērojami samazinājās. Šī izmaksu samazināšanās tiešā veidā ietekmē dempinga starpību. Ir maz ticams, ka šeit aprakstītais apstāklis tuvākajā nākotnē varētu mainīties tādā veidā, lai ietekmētu šos konstatējumus. |
| --- | --- |

(49)

Attiecībā uz šo izmeklēšanā tika noskaidrots, ka uzņēmumā TK Corporation patiešām ir veiktas strukturālas izmaiņas, kuru ietekmē ir samazinājušās izmaksas un gūti efektivitātes uzlabojumi. Īpaši jāatzīmē, ka uzņēmums 2010. gadā atvēra otru rūpnīcu un 2012. gadā – trešo. Jaudas ievērojamā pieauguma rezultātā ražošanas līnijas un noliktavas varēja pārorganizēt efektīvāk, un izmaksas ievērojami samazinājās. Šī izmaksu samazināšanās tiešā veidā ietekmē dempinga starpību. Ir maz ticams, ka šeit aprakstītais apstāklis tuvākajā nākotnē varētu mainīties tādā veidā, lai ietekmētu šos konstatējumus.

TK Corporation

| (50) | Tāpēc var uzskatīt, ka šī apstākļu maiņa ir paliekoša, un pasākuma piemērošana pašreizējā apmērā vairs nav pamatota. |
| --- | --- |

(50)

Tāpēc var uzskatīt, ka šī apstākļu maiņa ir paliekoša, un pasākuma piemērošana pašreizējā apmērā vairs nav pamatota.

| (51) | ES Sadurmetinātu tērauda veidgabalu rūpniecības aizsardzības komiteja komentēja, ka, neraugoties uz strukturālajām izmaiņām, kuru ietekmē TK Corporation esot samazinājušās izmaksas un uzlabota efektivitāte, TK Corporation rentabilitāte (visa uzņēmuma līmenī) 2012.–2014. gadā nepieauga. Tāpēc šī komiteja apšaubīja apstākļu maiņas paliekošo raksturu un ietekmi uz dempinga starpību. |
| --- | --- |

(51)

ES Sadurmetinātu tērauda veidgabalu rūpniecības aizsardzības komiteja komentēja, ka, neraugoties uz strukturālajām izmaiņām, kuru ietekmē TK Corporation esot samazinājušās izmaksas un uzlabota efektivitāte, TK Corporation rentabilitāte (visa uzņēmuma līmenī) 2012.–2014. gadā nepieauga. Tāpēc šī komiteja apšaubīja apstākļu maiņas paliekošo raksturu un ietekmi uz dempinga starpību.

TK Corporation

TK Corporation

| (52) | Komisija izanalizēja šo argumentu. Pirmkārt, jāatzīmē, ka apstākļu maiņas paliekošais raksturs tika vērtēts salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu, kas tika veikta 2002. gadā. Otrkārt, uzņēmuma rentabilitāti un tās tendences nosaka, balstoties uz vairākiem faktoriem, no kuriem efektivitāte ir tikai viens. Treškārt, 49. apsvērumā minētā izmaksu samazināšanās attiecas vienīgi uz izmaksām, kuras ir saistāmas ar tajā pašā apsvērumā minētajām strukturālajām izmaiņām. Piemēram, izejvielu, darbaspēka un enerģijas vidējo izmaksu tendence nav tieši saistāma ar efektivitātes uzlabojumiem, ko radīja minēto divu rūpnīcu izveide. Visbeidzot, ES Sadurmetinātu tērauda veidgabalu rūpniecības aizsardzības komiteja savu apgalvojumu pamatoja ar TK Corporation kopējiem rentabilitātes rādītājiem, nevis rādītājiem, kuri attiecas konkrēti uz attiecīgo ražojumu. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(52)

Komisija izanalizēja šo argumentu. Pirmkārt, jāatzīmē, ka apstākļu maiņas paliekošais raksturs tika vērtēts salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu, kas tika veikta 2002. gadā. Otrkārt, uzņēmuma rentabilitāti un tās tendences nosaka, balstoties uz vairākiem faktoriem, no kuriem efektivitāte ir tikai viens. Treškārt, 49. apsvērumā minētā izmaksu samazināšanās attiecas vienīgi uz izmaksām, kuras ir saistāmas ar tajā pašā apsvērumā minētajām strukturālajām izmaiņām. Piemēram, izejvielu, darbaspēka un enerģijas vidējo izmaksu tendence nav tieši saistāma ar efektivitātes uzlabojumiem, ko radīja minēto divu rūpnīcu izveide. Visbeidzot, ES Sadurmetinātu tērauda veidgabalu rūpniecības aizsardzības komiteja savu apgalvojumu pamatoja ar TK Corporation kopējiem rentabilitātes rādītājiem, nevis rādītājiem, kuri attiecas konkrēti uz attiecīgo ražojumu. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu.

TK Corporation

5.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (53) | Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija paredzēts ierosināt grozīt konkrētajam ražotājam eksportētājam piemērojamo maksājuma likmi, un tām tika dota iespēja izteikt piezīmes. |
| --- | --- |

(53)

Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija paredzēts ierosināt grozīt konkrētajam ražotājam eksportētājam piemērojamo maksājuma likmi, un tām tika dota iespēja izteikt piezīmes.

| (54) | Pēc pārskatīšanas izmeklēšanas ierosinātā pārskatītā dempinga starpība un antidempinga maksājuma likme, kas būtu piemērojama TK Corporation ražota attiecīgā ražojuma importam, ir 32,4 %. |
| --- | --- |

(54)

Pēc pārskatīšanas izmeklēšanas ierosinātā pārskatītā dempinga starpība un antidempinga maksājuma likme, kas būtu piemērojama TK Corporation ražota attiecīgā ražojuma importam, ir 32,4 %.

TK Corporation

| (55) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1225/2009 15. panta 1. punktam, |
| --- | --- |

(55)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1225/2009 15. panta 1. punktam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Tabulu Regulas (ES) Nr. 1283/2014 1. panta 2. punktā groza, papildinot šādi:

| Valsts | Uzņēmums | Maksājuma likme (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| Korejas Republika | TK Corporation, 1499-1, Songjeong-Dong, Gangseo-Gu, Busan | 32,4 | C066 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 44,0 | C999 |

Valsts

Uzņēmums

Maksājuma likme (%)

Taric papildu kods

Korejas Republika

TK Corporation, 1499-1, Songjeong-Dong, Gangseo-Gu, Busan

32,4

C066

Visi pārējie uzņēmumi

44,0

C999

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 3. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  
  OV L 228, 24.8.2002., 1. lpp.

2

(3)  
  OV L 275, 16.10.2008., 18. lpp., jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) Nr. 363/2010 (OV L 107, 29.4.2010., 1. lpp.).

3

(4)  
  OV L 347, 3.12.2014., 17. lpp.

4

(5)  
  OV C 58, 18.2.2015., 9. lpp.

5

---

| 4.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 58/45 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 58/45

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/307

(2016. gada 3. marts),

ar ko 243. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. maija Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes (ANO DP) Sankciju komiteja 2016. gada 29. februārī nolēma pievienot vienpadsmit fiziskās personas un vienu organizāciju to personu, grupu un organizāciju sarakstam, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Tādēļ attiecīgi būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes (ANO DP) Sankciju komiteja 2016. gada 29. februārī nolēma pievienot vienpadsmit fiziskās personas un vienu organizāciju to personu, grupu un organizāciju sarakstam, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Tādēļ attiecīgi būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums.

| (3) | Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai būtu jāstājas spēkā nekavējoties, |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai būtu jāstājas spēkā nekavējoties,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 3. martā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

---

(1)  
  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza šādi:

| 1) | Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikuma sadaļu “Fiziskās personas” papildina ar šādiem ierakstiem:






  a) | “
  Abd Al-Baset Azzouz (alias a) Abdelbassed Azouz, b) Abdul Baset Azouz, c) AA (iniciāļi)). Dzimšanas datums: 7.2.1966. Dzimšanas vieta: Doma, Lībija. Valstspiederība: Lībijas. Pases Nr.: a) 223611 (Lībijas pases numurs), b) C00146605 (Lielbritānijas pases numurs). Adrese: Lībija (pēdējā zināmā atrašanās vieta). Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.2.2016.” |
| --- | --- | --- |

1)

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikuma sadaļu “Fiziskās personas” papildina ar šādiem ierakstiem:

a)

“
  Abd Al-Baset Azzouz (alias a) Abdelbassed Azouz, b) Abdul Baset Azouz, c) AA (iniciāļi)). Dzimšanas datums: 7.2.1966. Dzimšanas vieta: Doma, Lībija. Valstspiederība: Lībijas. Pases Nr.: a) 223611 (Lībijas pases numurs), b) C00146605 (Lielbritānijas pases numurs). Adrese: Lībija (pēdējā zināmā atrašanās vieta). Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.2.2016.”

| b) | “
  Gulmurod Khalimov. Dzimšanas datums: a) 14.5.1975., b) aptuveni 1975. gads. Dzimšanas vieta: a) Varzob apgabals, Tadžikistāna, b) Dušanbe, Tadžikistāna. Valstspiederība: Tadžikistānas. Adrese: Sīrijas Arābu Republika (atrašanās vieta 2015. gada septembrī). Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.2.2016.” |
| --- | --- |

b)

“
  Gulmurod Khalimov. Dzimšanas datums: a) 14.5.1975., b) aptuveni 1975. gads. Dzimšanas vieta: a) Varzob apgabals, Tadžikistāna, b) Dušanbe, Tadžikistāna. Valstspiederība: Tadžikistānas. Adrese: Sīrijas Arābu Republika (atrašanās vieta 2015. gada septembrī). Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.2.2016.”

| c) | “
  Nusret Imamovic (alias Nusret Sulejman Imamovic). Dzimšanas datums: a) 26.9.1971., b) 26.9.1977. Valstspiederība: Bosnijas un Hercegovinas Pases Nr.: a) 349054 (Bosnijas un Hercegovinas pases numurs), b) 3490054 (Bosnijas un Hercegovinas pases numurs). Adrese: Sīrijas Arābu Republika (atrašanās vieta 2015. gada septembrī). Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.2.2016.” |
| --- | --- |

c)

“
  Nusret Imamovic (alias Nusret Sulejman Imamovic). Dzimšanas datums: a) 26.9.1971., b) 26.9.1977. Valstspiederība: Bosnijas un Hercegovinas Pases Nr.: a) 349054 (Bosnijas un Hercegovinas pases numurs), b) 3490054 (Bosnijas un Hercegovinas pases numurs). Adrese: Sīrijas Arābu Republika (atrašanās vieta 2015. gada septembrī). Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.2.2016.”

| d) | “
  Muhannad Al-Najdi (alias a) 'Ali Manahi 'Ali al-Mahaydali al-'Utaybi, b) Ghassan al-Tajiki. Dzimšanas datums: 19.5.1984. Dzimšanas vieta: al-Duwadmi, Saūda Arābija. Valstspiederība: Saūda Arābijas. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.2.2016.” |
| --- | --- |

d)

“
  Muhannad Al-Najdi (alias a) 'Ali Manahi 'Ali al-Mahaydali al-'Utaybi, b) Ghassan al-Tajiki. Dzimšanas datums: 19.5.1984. Dzimšanas vieta: al-Duwadmi, Saūda Arābija. Valstspiederība: Saūda Arābijas. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.2.2016.”

| e) | “
  Morad Laaboudi (alias a) Abu Ismail, b) Abu Ismail al-Maghribi. Dzimšanas datums: 26.2.1993. Dzimšanas vieta: Maroka. Valstspiederība: Marokas. Pases Nr.: a) UZ6430184 (Marokas pases numurs), b) CD595054 (Marokas valsts identifikācijas numurs). Adrese: Turcija. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.2.2016.” |
| --- | --- |

e)

“
  Morad Laaboudi (alias a) Abu Ismail, b) Abu Ismail al-Maghribi. Dzimšanas datums: 26.2.1993. Dzimšanas vieta: Maroka. Valstspiederība: Marokas. Pases Nr.: a) UZ6430184 (Marokas pases numurs), b) CD595054 (Marokas valsts identifikācijas numurs). Adrese: Turcija. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.2.2016.”

| f) | “
  Ali Musa Al-Shawakh (alias a) 'Ali Musa al-Shawagh, b) 'Ali Musa al-Shawagh, c) Ali al-Hamoud al-Shawakh, d) Ibrahim al-Shawwakh, e) Muhammad 'Ali al-Shawakh, f) Abu Luqman, g) Ali Hammud, h) Abdullah Shuwar al-Aujayd, i) Ali Awas, j) 'Ali Derwish, k) 'Ali al-Hamud, l) Abu Luqman al- Sahl, m) Abu Luqman al-Suri, n) Abu Ayyub. Dzimšanas datums: 1973. Dzimšanas vieta: Sahl ciems, Raqqa apgabals, Sīrijas Arābu Republika. Valstspiederība: Sīrijas. Adrese: Sīrijas Arābu Republika. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.2.2016.” |
| --- | --- |

f)

“
  Ali Musa Al-Shawakh (alias a) 'Ali Musa al-Shawagh, b) 'Ali Musa al-Shawagh, c) Ali al-Hamoud al-Shawakh, d) Ibrahim al-Shawwakh, e) Muhammad 'Ali al-Shawakh, f) Abu Luqman, g) Ali Hammud, h) Abdullah Shuwar al-Aujayd, i) Ali Awas, j) 'Ali Derwish, k) 'Ali al-Hamud, l) Abu Luqman al- Sahl, m) Abu Luqman al-Suri, n) Abu Ayyub. Dzimšanas datums: 1973. Dzimšanas vieta: Sahl ciems, Raqqa apgabals, Sīrijas Arābu Republika. Valstspiederība: Sīrijas. Adrese: Sīrijas Arābu Republika. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.2.2016.”

| g) | “
  Hasan Al-Salahayn Salih Al-Sha'ari (alias a) Husayn al-Salihin Salih al-Sha'iri, b) Abu Habib al-Libi, c) Hasan Abu Habib). Dzimšanas datums: 1975. Dzimšanas vieta: Derna, Lībija. Valstspiederība: Lībijas. Pases Nr.: a) 542858 (Lībijas pases numurs), b) 55252 (Lībijas valsts identifikācijas numurs, izsniegts Derna, Lībija). Adrese: Lībija. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.2.2016.” |
| --- | --- |

g)

“
  Hasan Al-Salahayn Salih Al-Sha'ari (alias a) Husayn al-Salihin Salih al-Sha'iri, b) Abu Habib al-Libi, c) Hasan Abu Habib). Dzimšanas datums: 1975. Dzimšanas vieta: Derna, Lībija. Valstspiederība: Lībijas. Pases Nr.: a) 542858 (Lībijas pases numurs), b) 55252 (Lībijas valsts identifikācijas numurs, izsniegts Derna, Lībija). Adrese: Lībija. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.2.2016.”

| h) | “
  Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (alias a) Mounir Helel, b) Mounir Hilel, c) Abu Rahmah, d) Abu Maryam al-Tunisi. Dzimšanas datums: 10.5.1983. Dzimšanas vieta: Ben Guerdane, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.2.2016.” |
| --- | --- |

h)

“
  Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (alias a) Mounir Helel, b) Mounir Hilel, c) Abu Rahmah, d) Abu Maryam al-Tunisi. Dzimšanas datums: 10.5.1983. Dzimšanas vieta: Ben Guerdane, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.2.2016.”

| i) | “
  Mohammed Abdel-Halim Hemaida Saleh (alias a) Muhammad Hameida Saleh, b) Muhammad Abd-al-Halim Humaydah, c) Faris Baluchistan). Dzimšanas datums: a) 22.9.1988., b) 22.9.1989. Dzimšanas vieta: Aleksandrija, Ēģipte. Valstspiederība: Ēģiptes. Adrese: Ēģipte. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.2.2016.” |
| --- | --- |

i)

“
  Mohammed Abdel-Halim Hemaida Saleh (alias a) Muhammad Hameida Saleh, b) Muhammad Abd-al-Halim Humaydah, c) Faris Baluchistan). Dzimšanas datums: a) 22.9.1988., b) 22.9.1989. Dzimšanas vieta: Aleksandrija, Ēģipte. Valstspiederība: Ēģiptes. Adrese: Ēģipte. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.2.2016.”

| j) | “
  Salim Benghalem. Dzimšanas datums: 6.7.1980. Dzimšanas vieta: Bourg la Reine, Francija. Valstspiederība: Francijas. Adrese: Sīrijas Arābu Republika (2015. gada septembrī). Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.2.2016.” |
| --- | --- |

j)

“
  Salim Benghalem. Dzimšanas datums: 6.7.1980. Dzimšanas vieta: Bourg la Reine, Francija. Valstspiederība: Francijas. Adrese: Sīrijas Arābu Republika (2015. gada septembrī). Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.2.2016.”

| k) | “
  Abu Ubaydah Yusuf Al-Anabi (alias a) Abou ObeJda Youssef AI-Annabi, b) Abu- Ubaydah Yusuf Al-lnabi, c) Mebrak Yazid, d) Youcef Abu Obeida, e) Mibrak Yazid, f) Yousif Abu Obayda Yazid, g) Yazid Mebrak, h) Yazid Mabrak, i) Yusuf Abu Ubaydah, j) Abou Youcef). Dzimšanas datums: 7.2.1969. Dzimšanas vieta: Annaba, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Adrese: Alžīrija. Cita informācija: Fotogrāfija ir pieejama iekļaušanai Interpola un ANO Drošības padomes īpašajā paziņojumā. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.2.2016.” |
| --- | --- |

k)

“
  Abu Ubaydah Yusuf Al-Anabi (alias a) Abou ObeJda Youssef AI-Annabi, b) Abu- Ubaydah Yusuf Al-lnabi, c) Mebrak Yazid, d) Youcef Abu Obeida, e) Mibrak Yazid, f) Yousif Abu Obayda Yazid, g) Yazid Mebrak, h) Yazid Mabrak, i) Yusuf Abu Ubaydah, j) Abou Youcef). Dzimšanas datums: 7.2.1969. Dzimšanas vieta: Annaba, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Adrese: Alžīrija. Cita informācija: Fotogrāfija ir pieejama iekļaušanai Interpola un ANO Drošības padomes īpašajā paziņojumā. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.2.2016.”

| 2) | sadaļai “Juridiskās personas, grupas un organizācijas” pievieno šādu ierakstu:

  “
  Harakat Sham Al-Islam (alias a) Haraket Sham al-Islam, b) Sham al- Islam, c) Sham al-Islam Movement. Adrese: Sīrijas Arābu Republika. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.2.2016.” |
| --- | --- |

2)

sadaļai “Juridiskās personas, grupas un organizācijas” pievieno šādu ierakstu:

“
  Harakat Sham Al-Islam (alias a) Haraket Sham al-Islam, b) Sham al- Islam, c) Sham al-Islam Movement. Adrese: Sīrijas Arābu Republika. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 29.2.2016.”

Harakat Sham Al-Islam

alias

Haraket Sham al-Islam

Sham al- Islam

Sham al-Islam Movement

---

| 4.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 58/48 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 58/48

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/308

(2016. gada 3. marts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 3. martā

Komisijas

un tās priekšsēdētājs vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | EG | 371,5 |
| IL | 154,0 |
| MA | 95,7 |
| SN | 174,9 |
| TN | 110,7 |
| TR | 106,0 |
| ZZ | 168,8 |
| 0707 00 05 | JO | 194,1 |
| MA | 84,0 |
| TR | 165,9 |
| ZZ | 148,0 |
| 0709 93 10 | MA | 55,5 |
| TR | 163,7 |
| ZZ | 109,6 |
| 0805 10 20 | EG | 47,2 |
| IL | 76,2 |
| MA | 60,2 |
| TN | 55,6 |
| TR | 66,0 |
| ZZ | 61,0 |
| 0805 50 10 | MA | 119,2 |
| TN | 91,8 |
| TR | 97,7 |
| ZZ | 102,9 |
| 0808 10 80 | CL | 92,5 |
| US | 133,9 |
| ZZ | 113,2 |
| 0808 30 90 | CL | 213,7 |
| CN | 59,3 |
| ZA | 98,7 |
| ZZ | 123,9 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

EG

371,5

IL

154,0

MA

95,7

SN

174,9

TN

110,7

TR

106,0

ZZ

168,8

0707 00 05

JO

194,1

MA

84,0

TR

165,9

ZZ

148,0

0709 93 10

MA

55,5

TR

163,7

ZZ

109,6

0805 10 20

EG

47,2

IL

76,2

MA

60,2

TN

55,6

TR

66,0

ZZ

61,0

0805 50 10

MA

119,2

TN

91,8

TR

97,7

ZZ

102,9

0808 10 80

CL

92,5

US

133,9

ZZ

113,2

0808 30 90

CL

213,7

CN

59,3

ZA

98,7

ZZ

123,9

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 4.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 58/50 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 58/50

---

KOMISIJAS DELEĢĒTAIS LĒMUMS (ES) 2016/309

(2015. gada 26. novembris)

par Bermudu Salās spēkā esošā apdrošināšanas sabiedrību un pārapdrošināšanas sabiedrību uzraudzības regulējuma līdzvērtību regulējumam, kas izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/138/EK, un ar ko groza Komisijas Deleģēto lēmumu (ES) 2015/2290

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (1) un jo īpaši tās 172. panta 2. punktu, 227. panta 4. un 5. punktu un 260. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Direktīvu 2009/138/EK tiek izveidots uz riskiem balstītas prudenciālās uzraudzības regulējums attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrībām un pārapdrošināšanas sabiedrībām Savienībā. Direktīvas 2009/138/EK pilnīga piemērošana apdrošinātājiem un pārapdrošinātājiem Savienībā sāksies 2016. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(1)

Ar Direktīvu 2009/138/EK tiek izveidots uz riskiem balstītas prudenciālās uzraudzības regulējums attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrībām un pārapdrošināšanas sabiedrībām Savienībā. Direktīvas 2009/138/EK pilnīga piemērošana apdrošinātājiem un pārapdrošinātājiem Savienībā sāksies 2016. gada 1. janvārī.

| (2) | Saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 311. pantu Komisija var pieņemt minētajā direktīvā paredzētos deleģētos aktus arī pirms tās piemērošanas sākuma. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 311. pantu Komisija var pieņemt minētajā direktīvā paredzētos deleģētos aktus arī pirms tās piemērošanas sākuma.

| (3) | Direktīvas 2009/138/EK 172. pants attiecas uz tāda trešās valsts maksātspējas regulējuma līdzvērtību, ko tā piemēro tādu pārapdrošināšanas sabiedrību darbībai, kurām galvenais birojs atrodas minētajā trešā valstī. Apstiprinoša līdzvērtības noteikšana dod iespēju pārapdrošināšanas līgumu, kas noslēgts ar sabiedrību, kuras galvenais birojs atrodas minētajā trešā valstī, traktēt tāpat kā pārapdrošināšanas līgumu, kas noslēgts ar sabiedrību, kura ir licencēta saskaņā ar minēto direktīvu. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvas 2009/138/EK 172. pants attiecas uz tāda trešās valsts maksātspējas regulējuma līdzvērtību, ko tā piemēro tādu pārapdrošināšanas sabiedrību darbībai, kurām galvenais birojs atrodas minētajā trešā valstī. Apstiprinoša līdzvērtības noteikšana dod iespēju pārapdrošināšanas līgumu, kas noslēgts ar sabiedrību, kuras galvenais birojs atrodas minētajā trešā valstī, traktēt tāpat kā pārapdrošināšanas līgumu, kas noslēgts ar sabiedrību, kura ir licencēta saskaņā ar minēto direktīvu.

| (4) | Direktīvas 2009/138/EK 227. pants attiecas uz tādu trešo valstu apdrošināšanas sabiedrību līdzvērtību, kuras ietilpst sabiedrību grupā, kuras galvenais birojs atrodas Savienībā. Apstiprinoša līdzvērtības noteikšana dod iespēju šādām grupām, kas, gatavojot grupas pārskatu, kā konsolidācijas metodi izmanto atskaitīšanu un summēšanu, grupas maksātspējas prasības un atbilstošā pašu kapitāla aprēķinā ņemt vērā kapitāla prasību aprēķinu un pieejamo [pašu] kapitālu saskaņā ar noteikumiem, kuri piemērojami tiesību sistēmā ārpus Savienības, un līdz ar to tām nav jāveic attiecīgs aprēķins saskaņā ar Direktīvu 2009/138/EK. |
| --- | --- |

(4)

Direktīvas 2009/138/EK 227. pants attiecas uz tādu trešo valstu apdrošināšanas sabiedrību līdzvērtību, kuras ietilpst sabiedrību grupā, kuras galvenais birojs atrodas Savienībā. Apstiprinoša līdzvērtības noteikšana dod iespēju šādām grupām, kas, gatavojot grupas pārskatu, kā konsolidācijas metodi izmanto atskaitīšanu un summēšanu, grupas maksātspējas prasības un atbilstošā pašu kapitāla aprēķinā ņemt vērā kapitāla prasību aprēķinu un pieejamo [pašu] kapitālu saskaņā ar noteikumiem, kuri piemērojami tiesību sistēmā ārpus Savienības, un līdz ar to tām nav jāveic attiecīgs aprēķins saskaņā ar Direktīvu 2009/138/EK.

| (5) | Direktīvas 2009/138/EK 260. pants attiecas uz tādu apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrību līdzvērtību, kuru mātesuzņēmuma galvenais birojs neatrodas Savienībā. Saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 261. panta 1. punktu gadījumā, ja tiek apstiprinoši noteikta līdzvērtība, dalībvalstis paļaujas uz līdzvērtīgu grupas uzraudzību, ko veic grupas uzraudzības iestādes trešā valstī. |
| --- | --- |

(5)

Direktīvas 2009/138/EK 260. pants attiecas uz tādu apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrību līdzvērtību, kuru mātesuzņēmuma galvenais birojs neatrodas Savienībā. Saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 261. panta 1. punktu gadījumā, ja tiek apstiprinoši noteikta līdzvērtība, dalībvalstis paļaujas uz līdzvērtīgu grupas uzraudzību, ko veic grupas uzraudzības iestādes trešā valstī.

| (6) | Trešās valsts tiesiskais regulējums ir uzskatāms par pilnīgi līdzvērtīgu regulējumam, kas izveidots ar Direktīvu 2009/138/EK, ja tas atbilst prasībām, kas nodrošina līdzvērtīgu apdrošinājuma ņēmēju un apdrošināšanas atlīdzības saņēmēju aizsardzību. |
| --- | --- |

(6)

Trešās valsts tiesiskais regulējums ir uzskatāms par pilnīgi līdzvērtīgu regulējumam, kas izveidots ar Direktīvu 2009/138/EK, ja tas atbilst prasībām, kas nodrošina līdzvērtīgu apdrošinājuma ņēmēju un apdrošināšanas atlīdzības saņēmēju aizsardzību.

| (7) | EAAPI 2015. gada 11. martā sniedza Komisijai ieteikumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1094/2010 (2) 33. panta 2. punktu par Bermudu Salās spēkā esošo regulatīvo un uzraudzības sistēmu attiecībā uz apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrībām un grupām. Pēc tam, kad 2015. gada jūlijā Bermudu Salās tika pieņemti jauni tiesību akti par apdrošināšanu, EAAPI 2015. gada 31. jūlijā savu ieteikumu atjaunināja. EAAPI ieteikums balstās uz Bermudu Salu attiecīgo tiesisko regulējumu, tai skaitā Apdrošināšanas likuma 2015. gada grozījumu Nr. 2 (Insurance Amendment (No 2) Act 2015) (turpmāk “likums”), kas tika pieņemts 2015. gada jūlijā un stājās spēkā 2016. gada 1. janvārī, Apdrošinātāju rīcības kodeksu (Insurance Code of Conduct), kura grozījums stājās spēkā 2015. gada jūlijā, un pārstrādātajiem apdrošinātāju prudenciālās uzraudzības noteikumiem, kurus pieņēmusi Bermudu Salu monetārā iestāde (Bermuda Monetary Authority) (turpmāk “BMA”) un kuri stājas spēkā 2016. gada 1. janvārī. Komisijas novērtējums ir balstīts uz EAAPI sniegto informāciju. |
| --- | --- |

(7)

EAAPI 2015. gada 11. martā sniedza Komisijai ieteikumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1094/2010 (2) 33. panta 2. punktu par Bermudu Salās spēkā esošo regulatīvo un uzraudzības sistēmu attiecībā uz apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrībām un grupām. Pēc tam, kad 2015. gada jūlijā Bermudu Salās tika pieņemti jauni tiesību akti par apdrošināšanu, EAAPI 2015. gada 31. jūlijā savu ieteikumu atjaunināja. EAAPI ieteikums balstās uz Bermudu Salu attiecīgo tiesisko regulējumu, tai skaitā Apdrošināšanas likuma 2015. gada grozījumu Nr. 2 (Insurance Amendment (No 2) Act 2015) (turpmāk “likums”), kas tika pieņemts 2015. gada jūlijā un stājās spēkā 2016. gada 1. janvārī, Apdrošinātāju rīcības kodeksu (Insurance Code of Conduct), kura grozījums stājās spēkā 2015. gada jūlijā, un pārstrādātajiem apdrošinātāju prudenciālās uzraudzības noteikumiem, kurus pieņēmusi Bermudu Salu monetārā iestāde (Bermuda Monetary Authority) (turpmāk “BMA”) un kuri stājas spēkā 2016. gada 1. janvārī. Komisijas novērtējums ir balstīts uz EAAPI sniegto informāciju.

| (8) | Ņemot vērā Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/35 (3) noteikumus, it īpaši tās 378., 379. un 380. pantu, kā arī EAAPI ieteikumu, novērtējot līdzvērtību saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 172. panta 2. punktu, 227. panta 4. punktu vai attiecīgi 260. panta 3. punktu, ir jāpiemēro vairāki kritēriji. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/35 (3) noteikumus, it īpaši tās 378., 379. un 380. pantu, kā arī EAAPI ieteikumu, novērtējot līdzvērtību saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 172. panta 2. punktu, 227. panta 4. punktu vai attiecīgi 260. panta 3. punktu, ir jāpiemēro vairāki kritēriji.

| (9) | Minētie kritēriji ietver dažas prasības, kuras ir kopīgas Deleģētās regulas (ES) 2015/35 378., 379. un/vai 380. pantam (vismaz diviem no tiem), kas ir piemērojami individuālām apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībām un apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrību grupām. Šajā tiesību aktā tiek konkretizēts, vai apdrošinātāji tiek aplūkoti individuālas sabiedrības vai sabiedrību grupas mērogā, jo apdrošināšanas sabiedrības var arī neietilpt sabiedrību grupā. Kritēriji attiecas uz pilnvarām, maksātspēju, pārvaldību, pārredzamību, iestāžu sadarbību, konfidenciālas informācijas izmantošanu un lēmumu ietekmi uz finansiālo stabilitāti. |
| --- | --- |

(9)

Minētie kritēriji ietver dažas prasības, kuras ir kopīgas Deleģētās regulas (ES) 2015/35 378., 379. un/vai 380. pantam (vismaz diviem no tiem), kas ir piemērojami individuālām apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrībām un apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrību grupām. Šajā tiesību aktā tiek konkretizēts, vai apdrošinātāji tiek aplūkoti individuālas sabiedrības vai sabiedrību grupas mērogā, jo apdrošināšanas sabiedrības var arī neietilpt sabiedrību grupā. Kritēriji attiecas uz pilnvarām, maksātspēju, pārvaldību, pārredzamību, iestāžu sadarbību, konfidenciālas informācijas izmantošanu un lēmumu ietekmi uz finansiālo stabilitāti.

| (10) | Līdzekļu, pilnvaru un atbildības ziņā vietējā uzraudzības iestāde – BMA – ir pilnvarota iedarbīgi uzraudzīt darbību apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) jomā un vajadzības gadījumā piemērot sankcijas vai veikt izpildes darbības, piemēram, atcelt komercsabiedrības licenci un atcelt no amata visus vai dažus tās vadītājus. BMA rīcībā ir nepieciešamie finanšu līdzekļi un cilvēkresursi, pieredze, kompetence un pilnvaras, lai iedarbīgi aizsargātu visus apdrošinājuma ņēmējus un apdrošināšanas atlīdzības saņēmējus. |
| --- | --- |

(10)

Līdzekļu, pilnvaru un atbildības ziņā vietējā uzraudzības iestāde – BMA – ir pilnvarota iedarbīgi uzraudzīt darbību apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) jomā un vajadzības gadījumā piemērot sankcijas vai veikt izpildes darbības, piemēram, atcelt komercsabiedrības licenci un atcelt no amata visus vai dažus tās vadītājus. BMA rīcībā ir nepieciešamie finanšu līdzekļi un cilvēkresursi, pieredze, kompetence un pilnvaras, lai iedarbīgi aizsargātu visus apdrošinājuma ņēmējus un apdrošināšanas atlīdzības saņēmējus.

| (11) | Attiecībā uz maksātspēju Bermudu Salu kapitāla maksātspējas prasību novērtējums (BSCR) par apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrību (sabiedrību grupu) finansiālo stāvokli ir balstīts uz stabiliem ekonomikas principiem, un maksātspējas prasības ir balstītas uz visu aktīvu un saistību ekonomisko novērtējumu, ko dēvē par ekonomisko bilanci (Economic Balance Sheet). Tas nodrošina dažādu apdrošinātāju salīdzināmību. BSCR paredz, ka apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrības rīcībā ir pietiekami finanšu resursi, un tajā ir izklāstīti kritēriji attiecībā uz tehniskajām rezervēm, ieguldījumiem, kapitāla prasībām (tostarp minimālā kapitāla prasībām) un pašu kapitālu, un tas arī paredz, ka BMA laikus iejaucas, ja kapitāla prasības netiek ievērotas vai ja tiek apdraudētas apdrošinājuma ņēmēju intereses. Kapitāla prasības ir balstītas uz riskiem; to nolūks ir aptvert kvantificējamos riskus. Galvenā kapitāla prasība, ko dēvē par paaugstināto kapitāla prasību (Enhanced Capital Requirement, ECR), tiek aprēķināta tā, lai tā aptvertu neparedzētos zaudējumus, kurus varētu radīt pašreizējā komercdarbība. Turklāt absolūtā minimālā kapitāla prasības, kuras dēvē par minimālo maksātspējas rezervi, pašlaik nav balstītas uz riskiem, tomēr BMA tās grozīs un, sākot ar 2017. gada 1. janvāri, visām dzīvības apdrošināšanas sabiedrībām piemēros minimumu – 25 % no ECR. BMA šīs likumiskā kapitāla un rezervju prasības ieviesīs 2015. gada beigās attiecībā uz visām apdrošinātāju kategorijām, izņemot kaptīvās sabiedrības un speciālam nolūkam dibinātas apdrošināšanas sabiedrības. Modeļu ziņā apdrošināšanas sabiedrības var izmantot standarta formulu vai iekšējo modeli. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz maksātspēju Bermudu Salu kapitāla maksātspējas prasību novērtējums (BSCR) par apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrību (sabiedrību grupu) finansiālo stāvokli ir balstīts uz stabiliem ekonomikas principiem, un maksātspējas prasības ir balstītas uz visu aktīvu un saistību ekonomisko novērtējumu, ko dēvē par ekonomisko bilanci (Economic Balance Sheet). Tas nodrošina dažādu apdrošinātāju salīdzināmību. BSCR paredz, ka apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrības rīcībā ir pietiekami finanšu resursi, un tajā ir izklāstīti kritēriji attiecībā uz tehniskajām rezervēm, ieguldījumiem, kapitāla prasībām (tostarp minimālā kapitāla prasībām) un pašu kapitālu, un tas arī paredz, ka BMA laikus iejaucas, ja kapitāla prasības netiek ievērotas vai ja tiek apdraudētas apdrošinājuma ņēmēju intereses. Kapitāla prasības ir balstītas uz riskiem; to nolūks ir aptvert kvantificējamos riskus. Galvenā kapitāla prasība, ko dēvē par paaugstināto kapitāla prasību (Enhanced Capital Requirement, ECR), tiek aprēķināta tā, lai tā aptvertu neparedzētos zaudējumus, kurus varētu radīt pašreizējā komercdarbība. Turklāt absolūtā minimālā kapitāla prasības, kuras dēvē par minimālo maksātspējas rezervi, pašlaik nav balstītas uz riskiem, tomēr BMA tās grozīs un, sākot ar 2017. gada 1. janvāri, visām dzīvības apdrošināšanas sabiedrībām piemēros minimumu – 25 % no ECR. BMA šīs likumiskā kapitāla un rezervju prasības ieviesīs 2015. gada beigās attiecībā uz visām apdrošinātāju kategorijām, izņemot kaptīvās sabiedrības un speciālam nolūkam dibinātas apdrošināšanas sabiedrības. Modeļu ziņā apdrošināšanas sabiedrības var izmantot standarta formulu vai iekšējo modeli.

| (12) | Pārvaldības jomā Bermudu Salu maksātspējas regulējums paredz, ka apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrība ir ieviesusi iedarbīgu pārvaldības sistēmu, kas ietver, piemēram, skaidru organizatorisko struktūru, prasības par faktisko vadītāju atbilstību un piemērotību, kā arī iedarbīgu procesu informācijas pārsūtīšanai sabiedrības ietvaros un saziņā ar BMA. Turklāt BMA iedarbīgi uzrauga ārpakalpojumu sniedzējam nodotās funkcijas un darbības. |
| --- | --- |

(12)

Pārvaldības jomā Bermudu Salu maksātspējas regulējums paredz, ka apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrība ir ieviesusi iedarbīgu pārvaldības sistēmu, kas ietver, piemēram, skaidru organizatorisko struktūru, prasības par faktisko vadītāju atbilstību un piemērotību, kā arī iedarbīgu procesu informācijas pārsūtīšanai sabiedrības ietvaros un saziņā ar BMA. Turklāt BMA iedarbīgi uzrauga ārpakalpojumu sniedzējam nodotās funkcijas un darbības.

| (13) | BSCR arī paredz, ka apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrības (sabiedrību grupas) uztur riska pārvaldības, atbilstības nodrošināšanas, iekšējās revīzijas un aktuārās funkcijas. BSCR nosaka, ka ir jāievieš riska pārvaldības sistēma, kas spēj konstatēt, novērtēt, uzraudzīt, pārvaldīt riskus un par tiem ziņot, kā arī iedarbīga iekšējās kontroles sistēma. |
| --- | --- |

(13)

BSCR arī paredz, ka apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrības (sabiedrību grupas) uztur riska pārvaldības, atbilstības nodrošināšanas, iekšējās revīzijas un aktuārās funkcijas. BSCR nosaka, ka ir jāievieš riska pārvaldības sistēma, kas spēj konstatēt, novērtēt, uzraudzīt, pārvaldīt riskus un par tiem ziņot, kā arī iedarbīga iekšējās kontroles sistēma.

| (14) | Bermudu Salās spēkā esošais regulējums paredz, ka izmaiņas apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrības (sabiedrību grupas) komercdarbības politikā, vadībā vai būtiskā līdzdalībā šādās sabiedrībās (sabiedrību grupās) atbilst pareizas un piesardzīgas vadības principam. Piemēram, BMA tiek informēta par uzņēmumu iegādi, izmaiņām komercdarbības plānā un apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrības (sabiedrību grupas) būtiskā līdzdalībā, un BMA var piemērot atbilstošas, pamatotas sankcijas, piemēram, aizliegt uzņēmumu iegādes īstenošanu. Likumā ir iekļauti noteikumi, ar kuriem uz akcionāriem tiek attiecinātas prasības informēt par publiskā sektora un privātā sektora komercsabiedrību akciju atsavināšanu. |
| --- | --- |

(14)

Bermudu Salās spēkā esošais regulējums paredz, ka izmaiņas apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrības (sabiedrību grupas) komercdarbības politikā, vadībā vai būtiskā līdzdalībā šādās sabiedrībās (sabiedrību grupās) atbilst pareizas un piesardzīgas vadības principam. Piemēram, BMA tiek informēta par uzņēmumu iegādi, izmaiņām komercdarbības plānā un apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrības (sabiedrību grupas) būtiskā līdzdalībā, un BMA var piemērot atbilstošas, pamatotas sankcijas, piemēram, aizliegt uzņēmumu iegādes īstenošanu. Likumā ir iekļauti noteikumi, ar kuriem uz akcionāriem tiek attiecinātas prasības informēt par publiskā sektora un privātā sektora komercsabiedrību akciju atsavināšanu.

| (15) | Pārredzamības ziņā apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrībai (sabiedrību grupai) ir pienākums iesniegt BMA uzraudzībai nepieciešamu informāciju un vismaz vienreiz gadā publicēt ziņojumu par savu maksātspējas un finanšu stāvokli. Sniedzamās kvalitatīvās un kvantitatīvās informācijas veidi atbilst Direktīvas 2009/138/EK noteikumiem. Prasības attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrībām un grupām par ziņojuma publicēšanu lielā mērā atspoguļo Direktīvas 2009/138/EK noteikumus. Atbrīvojumu var piešķirt, ja informācijas atklāšana sabiedrībām varētu radīt nelabvēlīgus konkurences apstākļus. Tomēr pat šajā gadījumā saskaņā ar Bermudu Salu noteikumiem tiktu publicēta būtiska informācija par maksātspēju un finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

(15)

Pārredzamības ziņā apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrībai (sabiedrību grupai) ir pienākums iesniegt BMA uzraudzībai nepieciešamu informāciju un vismaz vienreiz gadā publicēt ziņojumu par savu maksātspējas un finanšu stāvokli. Sniedzamās kvalitatīvās un kvantitatīvās informācijas veidi atbilst Direktīvas 2009/138/EK noteikumiem. Prasības attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrībām un grupām par ziņojuma publicēšanu lielā mērā atspoguļo Direktīvas 2009/138/EK noteikumus. Atbrīvojumu var piešķirt, ja informācijas atklāšana sabiedrībām varētu radīt nelabvēlīgus konkurences apstākļus. Tomēr pat šajā gadījumā saskaņā ar Bermudu Salu noteikumiem tiktu publicēta būtiska informācija par maksātspēju un finansiālo stāvokli.

| (16) | Dienesta noslēpuma, sadarbības un informācijas apmaiņas jomā Bermudu Salās spēkā esošais regulējums ietver dienesta noslēpuma ievērošanas pienākumu visām personām, kas strādā vai ir strādājušas BMA, kā arī revidentiem un lietpratējiem, kuri rīkojas BMA uzdevumā. Šie pienākumi nozīmē, ka nedrīkst izpaust konfidenciālu informāciju (izņemot informāciju apkopojuma vai kopsavilkuma formā un konkrētus krimināltiesībās paredzētus gadījumus). Turklāt BMA konfidenciālo informāciju, kas saņemta no citām uzraudzības iestādēm, izmanto vienīgi savu pienākumu veikšanas nolūkā un citā likumos paredzētā nolūkā. Bermudu Salās spēkā esošais regulējums arī paredz, ka, ja apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrība ir atzīta par bankrotējušu vai ja piespiedu kārtā ir izbeigta tās darbība, konfidenciālā informācija var tikt izpausta, ja tā neattiecas uz trešām personām, kas iesaistītas šīs sabiedrības sanācijā. BMA konfidenciālu informāciju, kas saņemta no citas uzraudzības iestādes, drīkst izpaust iestādei, struktūrai vai personai, uz kuru Bermudu Salās attiecas dienesta noslēpuma ievērošanas pienākums, ja vien ir saņemta minētās uzraudzības iestādes nepārprotama piekrišana. Tā ir parakstījusi nodomu protokolus ar Starptautisko Apdrošināšanas uzraudzības iestāžu asociāciju un visām Eiropas Savienības dalībvalstīm par starptautiskās sadarbības koordinēšanu, it īpaši konfidenciālas informācijas apmaiņas jomā. |
| --- | --- |

(16)

Dienesta noslēpuma, sadarbības un informācijas apmaiņas jomā Bermudu Salās spēkā esošais regulējums ietver dienesta noslēpuma ievērošanas pienākumu visām personām, kas strādā vai ir strādājušas BMA, kā arī revidentiem un lietpratējiem, kuri rīkojas BMA uzdevumā. Šie pienākumi nozīmē, ka nedrīkst izpaust konfidenciālu informāciju (izņemot informāciju apkopojuma vai kopsavilkuma formā un konkrētus krimināltiesībās paredzētus gadījumus). Turklāt BMA konfidenciālo informāciju, kas saņemta no citām uzraudzības iestādēm, izmanto vienīgi savu pienākumu veikšanas nolūkā un citā likumos paredzētā nolūkā. Bermudu Salās spēkā esošais regulējums arī paredz, ka, ja apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrība ir atzīta par bankrotējušu vai ja piespiedu kārtā ir izbeigta tās darbība, konfidenciālā informācija var tikt izpausta, ja tā neattiecas uz trešām personām, kas iesaistītas šīs sabiedrības sanācijā. BMA konfidenciālu informāciju, kas saņemta no citas uzraudzības iestādes, drīkst izpaust iestādei, struktūrai vai personai, uz kuru Bermudu Salās attiecas dienesta noslēpuma ievērošanas pienākums, ja vien ir saņemta minētās uzraudzības iestādes nepārprotama piekrišana. Tā ir parakstījusi nodomu protokolus ar Starptautisko Apdrošināšanas uzraudzības iestāžu asociāciju un visām Eiropas Savienības dalībvalstīm par starptautiskās sadarbības koordinēšanu, it īpaši konfidenciālas informācijas apmaiņas jomā.

| (17) | Attiecībā uz BMA lēmumu ietekmi tā un pārējās Bermudu Salu iestādes, kuras ir pilnvarotas nodrošināt finanšu tirgu pareizu darbību, ir pienācīgi aprīkotas, lai izprastu, kā tās lēmumi ietekmēs pasaules finanšu sistēmas stabilitāti, it īpaši ārkārtas situācijās, kā arī lai ņemtu vērā to eventuālo prociklisko ietekmi, ja finanšu tirgos būtu vērojamas ārkārtējas pārmaiņas. Saskaņā ar Bermudu Salās spēkā esošo regulējumu regulāri notiek minēto iestāžu sanāksmes, kurās tās apmainās ar informāciju par finanšu stabilitātes riskiem un koordinē savu rīcību. Tas pats notiek starptautiskā mērogā: Bermudu Salu iestādes veic informācijas apmaiņu par finanšu stabilitātes jautājumiem, piemēram, ar Savienības dalībvalstu uzraudzības kolēģijām un EAAPI. |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz BMA lēmumu ietekmi tā un pārējās Bermudu Salu iestādes, kuras ir pilnvarotas nodrošināt finanšu tirgu pareizu darbību, ir pienācīgi aprīkotas, lai izprastu, kā tās lēmumi ietekmēs pasaules finanšu sistēmas stabilitāti, it īpaši ārkārtas situācijās, kā arī lai ņemtu vērā to eventuālo prociklisko ietekmi, ja finanšu tirgos būtu vērojamas ārkārtējas pārmaiņas. Saskaņā ar Bermudu Salās spēkā esošo regulējumu regulāri notiek minēto iestāžu sanāksmes, kurās tās apmainās ar informāciju par finanšu stabilitātes riskiem un koordinē savu rīcību. Tas pats notiek starptautiskā mērogā: Bermudu Salu iestādes veic informācijas apmaiņu par finanšu stabilitātes jautājumiem, piemēram, ar Savienības dalībvalstu uzraudzības kolēģijām un EAAPI.

| (18) | Deleģētās regulas (ES) 2015/35 378. un 380. pantā ir izklāstīti arī konkrēti līdzvērtības kritēriji attiecībā uz pārapdrošināšanas darbību un grupas uzraudzību. |
| --- | --- |

(18)

Deleģētās regulas (ES) 2015/35 378. un 380. pantā ir izklāstīti arī konkrēti līdzvērtības kritēriji attiecībā uz pārapdrošināšanas darbību un grupas uzraudzību.

| (19) | Attiecībā uz konkrētajiem pārapdrošināšanas darbības kritērijiem, kas minēti Deleģētās regulas (ES) 2015/35 378. pantā, komercdarbību pārapdrošināšanas jomā var sākt, ja ir saņemta BMA iepriekšēja atļauja. |
| --- | --- |

(19)

Attiecībā uz konkrētajiem pārapdrošināšanas darbības kritērijiem, kas minēti Deleģētās regulas (ES) 2015/35 378. pantā, komercdarbību pārapdrošināšanas jomā var sākt, ja ir saņemta BMA iepriekšēja atļauja.

| (20) | Attiecībā uz konkrētajiem grupas uzraudzības kritērijiem, kas minēti Deleģētās regulas (ES) 2015/35 380. pantā: BMA ir pilnvarota noteikt, uz kurām sabiedrībām attiecas grupas mēroga uzraudzība, un uzraudzīt grupā ietilpstošās apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrības. BMA uzrauga visas apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrības, pār kurām dalības sabiedrība, kas definēta Direktīvas 2009/138/EK 212. panta 1. punkta a) apakšpunktā, īsteno izšķirošu vai būtisku ietekmi. |
| --- | --- |

(20)

Attiecībā uz konkrētajiem grupas uzraudzības kritērijiem, kas minēti Deleģētās regulas (ES) 2015/35 380. pantā: BMA ir pilnvarota noteikt, uz kurām sabiedrībām attiecas grupas mēroga uzraudzība, un uzraudzīt grupā ietilpstošās apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrības. BMA uzrauga visas apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrības, pār kurām dalības sabiedrība, kas definēta Direktīvas 2009/138/EK 212. panta 1. punkta a) apakšpunktā, īsteno izšķirošu vai būtisku ietekmi.

| (21) | BMA spēj novērtēt tādu apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrību riska profilu, finanšu stāvokli un maksātspēju, kuras ietilpst sabiedrību grupā, un šādas sabiedrību grupas komercdarbības stratēģiju. |
| --- | --- |

(21)

BMA spēj novērtēt tādu apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrību riska profilu, finanšu stāvokli un maksātspēju, kuras ietilpst sabiedrību grupā, un šādas sabiedrību grupas komercdarbības stratēģiju.

| (22) | Ziņošanas un uzskaites noteikumi dod iespēju uzraudzīt grupas iekšējos darījumus un riska koncentrāciju; apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrību grupām vismaz vienreiz gadā ir jāiesniedz attiecīgi ziņojumi. |
| --- | --- |

(22)

Ziņošanas un uzskaites noteikumi dod iespēju uzraudzīt grupas iekšējos darījumus un riska koncentrāciju; apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrību grupām vismaz vienreiz gadā ir jāiesniedz attiecīgi ziņojumi.

| (23) | BMA ierobežo apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrības pašu kapitāla izmantošanu, ja faktiski tas nav pieejams, lai segtu dalības sabiedrības kapitāla prasības, attiecībā uz kurām tiek aprēķināta grupas maksātspēja. Grupas maksātspējas aprēķina rezultāti ir vismaz līdzvērtīgi rezultātiem, kas iegūti ar Direktīvas 2009/138/EK 230. un 233. pantā minētajām metodēm, bez pašu kapitāla dubultas uzskaites un izslēdzot grupas iekšējo kapitāla radīšanu, izmantojot savstarpēju finansēšanu. |
| --- | --- |

(23)

BMA ierobežo apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrības pašu kapitāla izmantošanu, ja faktiski tas nav pieejams, lai segtu dalības sabiedrības kapitāla prasības, attiecībā uz kurām tiek aprēķināta grupas maksātspēja. Grupas maksātspējas aprēķina rezultāti ir vismaz līdzvērtīgi rezultātiem, kas iegūti ar Direktīvas 2009/138/EK 230. un 233. pantā minētajām metodēm, bez pašu kapitāla dubultas uzskaites un izslēdzot grupas iekšējo kapitāla radīšanu, izmantojot savstarpēju finansēšanu.

| (24) | Atbilstoši tam, tā kā tiek ievēroti visi Deleģētās regulas (ES) 2015/35 378., 379. un 380. pantā minētie kritēriji, Bermudu Salās spēkā esošais apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrību (sabiedrību grupu) regulēšanas un uzraudzības regulējums ir uzskatāms par atbilstīgu pilnīgas līdzvērtības kritērijiem, kas noteikti attiecīgi Direktīvas 2009/138/EK 172. panta 2. punktā, 227. panta 4. punktā un 260. panta 3. punktā, izņemot noteikumus par kaptīvajām apdrošināšanas sabiedrībām un speciālam nolūkam dibinātām apdrošināšanas sabiedrībām, uz kurām attiecas atšķirīgs normatīvais regulējums. |
| --- | --- |

(24)

Atbilstoši tam, tā kā tiek ievēroti visi Deleģētās regulas (ES) 2015/35 378., 379. un 380. pantā minētie kritēriji, Bermudu Salās spēkā esošais apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrību (sabiedrību grupu) regulēšanas un uzraudzības regulējums ir uzskatāms par atbilstīgu pilnīgas līdzvērtības kritērijiem, kas noteikti attiecīgi Direktīvas 2009/138/EK 172. panta 2. punktā, 227. panta 4. punktā un 260. panta 3. punktā, izņemot noteikumus par kaptīvajām apdrošināšanas sabiedrībām un speciālam nolūkam dibinātām apdrošināšanas sabiedrībām, uz kurām attiecas atšķirīgs normatīvais regulējums.

| (25) | Direktīvu 2009/138/EK piemēro no 2016. gada 1. janvāra. Tādēļ arī Bermudu Salās spēkā esošā maksātspējas un prudenciālās uzraudzības regulējuma līdzvērtība ar šo lēmumu būtu jānosaka uz laikposmu, kas sākas minētajā dienā. |
| --- | --- |

(25)

Direktīvu 2009/138/EK piemēro no 2016. gada 1. janvāra. Tādēļ arī Bermudu Salās spēkā esošā maksātspējas un prudenciālās uzraudzības regulējuma līdzvērtība ar šo lēmumu būtu jānosaka uz laikposmu, kas sākas minētajā dienā.

| (26) | Ar Komisijas Deleģēto lēmumu (ES) 2015/2290 (4) provizoriskā līdzvērtība tika noteikta attiecībā uz maksātspējas regulējumu, kas ir spēkā Amerikas Savienotajās Valstīs, Austrālijā, Bermudu Salās, Brazīlijā, Kanādā un Meksikā. Juridiskās noteiktības labad un ņemot vērā to, ka Bermudu Salās spēkā esošais maksātspējas regulējums attiecībā uz apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrībām un grupām atbilst pilnīgas līdzvērtības kritērijiem, izņemot noteikumus attiecībā uz kaptīvajām apdrošināšanas sabiedrībām un speciālam nolūkam dibinātām apdrošināšanas sabiedrībām, ir nepieciešams grozīt minēto lēmumu, |
| --- | --- |

(26)

Ar Komisijas Deleģēto lēmumu (ES) 2015/2290 (4) provizoriskā līdzvērtība tika noteikta attiecībā uz maksātspējas regulējumu, kas ir spēkā Amerikas Savienotajās Valstīs, Austrālijā, Bermudu Salās, Brazīlijā, Kanādā un Meksikā. Juridiskās noteiktības labad un ņemot vērā to, ka Bermudu Salās spēkā esošais maksātspējas regulējums attiecībā uz apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrībām un grupām atbilst pilnīgas līdzvērtības kritērijiem, izņemot noteikumus attiecībā uz kaptīvajām apdrošināšanas sabiedrībām un speciālam nolūkam dibinātām apdrošināšanas sabiedrībām, ir nepieciešams grozīt minēto lēmumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Bermudu Salās spēkā esošo maksātspējas regulējumu attiecībā uz tādu pārapdrošināšanas sabiedrību darbību, kurām galvenais birojs atrodas Bermudu Salās, uzskata par līdzvērtīgu regulējumam, kas izklāstīts Direktīvas 2009/138/EK I sadaļā, izņemot noteikumus par kaptīvajām apdrošināšanas sabiedrībām un speciālam nolūkam dibinātām apdrošināšanas sabiedrībām.

2. pants

Bermudu Salās spēkā esošo uzraudzības regulējumu attiecībā uz tādu apdrošināšanas sabiedrību darbību, kurām galvenais birojs atrodas Bermudu Salās, uzskata par līdzvērtīgu regulējumam, kas izklāstīts Direktīvas 2009/138/EK I sadaļas VI nodaļā, izņemot noteikumus par kaptīvajām apdrošināšanas sabiedrībām un speciālam nolūkam dibinātām apdrošināšanas sabiedrībām.

3. pants

Bermudu Salās spēkā esošo prudenciālās uzraudzības regulējumu attiecībā uz tādu apdrošināšanas (pārapdrošināšanas) sabiedrību grupu uzraudzību uzskata par līdzvērtīgu regulējumam, kas izklāstīts Direktīvas 2009/138/EK III sadaļā, izņemot noteikumus par kaptīvajām apdrošināšanas sabiedrībām un speciālam nolūkam dibinātām apdrošināšanas sabiedrībām.

4. pants

Deleģēto lēmumu (ES) 2015/2290 par Amerikas Savienotajās Valstīs, Austrālijā, Bermudu Salās, Brazīlijā, Kanādā un Meksikā spēkā esošo maksātspējas regulējumu, kuri piemērojami apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrībām ar galveno mītni kādā no šīm valstīm, pagaidu līdzvērtību groza šādi:

| 1) | virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “Komisijas 2015. gada 5. jūnija Deleģētais lēmums (ES) 2015/2290 par Amerikas Savienotajās Valstīs, Austrālijā, Brazīlijā, Kanādā un Meksikā spēkā esošo maksātspējas regulējumu, kuri piemērojami apdrošināšanas sabiedrībām un pārapdrošināšanas sabiedrībām ar galveno biroju kādā no šīm valstīm, provizorisko līdzvērtību”; |
| --- | --- |

1)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“Komisijas 2015. gada 5. jūnija Deleģētais lēmums (ES) 2015/2290 par Amerikas Savienotajās Valstīs, Austrālijā, Brazīlijā, Kanādā un Meksikā spēkā esošo maksātspējas regulējumu, kuri piemērojami apdrošināšanas sabiedrībām un pārapdrošināšanas sabiedrībām ar galveno biroju kādā no šīm valstīm, provizorisko līdzvērtību”;

| 2) | lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu:

  “1. pants
  Maksātspējas regulējumus, kas ir spēkā attiecīgi Amerikas Savienotajās Valstīs, Austrālijā, Brazīlijā, Kanādā un Meksikā un kas piemērojami apdrošināšanas sabiedrībām un pārapdrošināšanas sabiedrībām ar galveno biroju kādā no šīm valstīm, uzskata par provizoriski līdzvērtīgiem regulējumam, kas izklāstīts Direktīvas 2009/138/EK I sadaļas VI nodaļā.” |
| --- | --- |

2)

lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

Maksātspējas regulējumus, kas ir spēkā attiecīgi Amerikas Savienotajās Valstīs, Austrālijā, Brazīlijā, Kanādā un Meksikā un kas piemērojami apdrošināšanas sabiedrībām un pārapdrošināšanas sabiedrībām ar galveno biroju kādā no šīm valstīm, uzskata par provizoriski līdzvērtīgiem regulējumam, kas izklāstīts Direktīvas 2009/138/EK I sadaļas VI nodaļā.”

5. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2016. gada 1. janvāra.

Briselē, 2015. gada 26. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1094/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/79/EK (OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2014. gada 10. oktobra Deleģētā regula (ES) 2015/35, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 12, 17.1.2015., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2015. gada 5. jūnija Deleģētais lēmums (ES) 2015/2290 par Amerikas Savienotajās Valstīs, Austrālijā, Bermudu Salās, Brazīlijā, Kanādā un Meksikā spēkā esošo maksātspējas regulējumu, kuri piemērojami apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrībām ar galveno mītni kādā no šīm valstīm, pagaidu līdzvērtību (OV L 323, 9.12.2015., 22. lpp.).

4

---

| 4.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 58/55 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 58/55

---

KOMISIJAS DELEĢĒTAIS LĒMUMS (ES) 2016/310

(2015. gada 26. novembris)

par Japānā spēkā esošā apdrošināšanas sabiedrību un pārapdrošināšanas sabiedrību maksātspējas regulējuma līdzvērtību regulējumam, kas izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/138/EK

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (1) un jo īpaši tās 172. panta 4. punktu un 227. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Direktīvu 2009/138/EK tiek izveidots uz riskiem balstīts maksātspējas regulējums attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrībām un pārapdrošināšanas sabiedrībām Savienībā. Direktīvas 2009/138/EK piemērošana apdrošinātājiem un pārapdrošinātājiem Savienībā pilnā apmērā sāksies 2016. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(1)

Ar Direktīvu 2009/138/EK tiek izveidots uz riskiem balstīts maksātspējas regulējums attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrībām un pārapdrošināšanas sabiedrībām Savienībā. Direktīvas 2009/138/EK piemērošana apdrošinātājiem un pārapdrošinātājiem Savienībā pilnā apmērā sāksies 2016. gada 1. janvārī.

| (2) | Saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 311. pantu Komisija var pieņemt minētajā direktīvā paredzētos deleģētos aktus arī pirms tās piemērošanas sākuma. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 311. pantu Komisija var pieņemt minētajā direktīvā paredzētos deleģētos aktus arī pirms tās piemērošanas sākuma.

| (3) | Direktīvas 2009/138/EK 172. pants attiecas uz tāda trešās valsts (vai tiesību sistēmas) maksātspējas regulējuma līdzvērtību, ko piemēro pārapdrošināšanas sabiedrībām, kurām galvenais birojs atrodas šādā trešā valstī. Apstiprinoša līdzvērtības noteikšana dod iespēju pārapdrošināšanas līgumu, kas noslēgts ar sabiedrību, kuras galvenais birojs atrodas šādā valstī (tiesību sistēmā), traktēt tāpat kā pārapdrošināšanas līgumu, kas noslēgts ar sabiedrību, kura ir licencēta saskaņā ar minēto direktīvu. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvas 2009/138/EK 172. pants attiecas uz tāda trešās valsts (vai tiesību sistēmas) maksātspējas regulējuma līdzvērtību, ko piemēro pārapdrošināšanas sabiedrībām, kurām galvenais birojs atrodas šādā trešā valstī. Apstiprinoša līdzvērtības noteikšana dod iespēju pārapdrošināšanas līgumu, kas noslēgts ar sabiedrību, kuras galvenais birojs atrodas šādā valstī (tiesību sistēmā), traktēt tāpat kā pārapdrošināšanas līgumu, kas noslēgts ar sabiedrību, kura ir licencēta saskaņā ar minēto direktīvu.

| (4) | Direktīvas 2009/138/EK 172. panta 4. punktā attiecībā uz trešām valstīm (vai tiesību sistēmām), kuru pārapdrošināšanas maksātspējas regulējums atbilst konkrētiem kritērijiem, ir paredzēta pagaidu līdzvērtības noteikšana uz konkrētu laikposmu. Noteiktā pagaidu līdzvērtība ir spēkā līdz 2020. gada 31. decembrim – ar iespēju to pagarināt ne vairāk kā par vienu gadu, kā noteikts 172. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

(4)

Direktīvas 2009/138/EK 172. panta 4. punktā attiecībā uz trešām valstīm (vai tiesību sistēmām), kuru pārapdrošināšanas maksātspējas regulējums atbilst konkrētiem kritērijiem, ir paredzēta pagaidu līdzvērtības noteikšana uz konkrētu laikposmu. Noteiktā pagaidu līdzvērtība ir spēkā līdz 2020. gada 31. decembrim – ar iespēju to pagarināt ne vairāk kā par vienu gadu, kā noteikts 172. panta 5. punktā.

| (5) | Direktīvas 2009/138/EK 227. pants attiecas uz līdzvērtības noteikšanu tādiem trešo valstu apdrošinātājiem, kas ietilpst sabiedrību grupā, kuras galvenais birojs atrodas Savienībā. Apstiprinoša līdzvērtības noteikšana dod iespēju šādai grupai, kurai ir atļauts savas konsolidācijas grupas pārskatu vajadzībām izmantot atskaitīšanas un summēšanas metodi, grupas maksātspējas prasību un atbilstošā pašu kapitāla aprēķinā ņemt vērā kapitāla prasību un pieejamā [pašu] kapitāla aprēķinu saskaņā ar noteikumiem, kuri piemērojami tiesību sistēmā ārpus Savienības, un līdz ar to tai nav jāveic attiecīgs aprēķins saskaņā ar Direktīvu 2009/138/EK. |
| --- | --- |

(5)

Direktīvas 2009/138/EK 227. pants attiecas uz līdzvērtības noteikšanu tādiem trešo valstu apdrošinātājiem, kas ietilpst sabiedrību grupā, kuras galvenais birojs atrodas Savienībā. Apstiprinoša līdzvērtības noteikšana dod iespēju šādai grupai, kurai ir atļauts savas konsolidācijas grupas pārskatu vajadzībām izmantot atskaitīšanas un summēšanas metodi, grupas maksātspējas prasību un atbilstošā pašu kapitāla aprēķinā ņemt vērā kapitāla prasību un pieejamā [pašu] kapitāla aprēķinu saskaņā ar noteikumiem, kuri piemērojami tiesību sistēmā ārpus Savienības, un līdz ar to tai nav jāveic attiecīgs aprēķins saskaņā ar Direktīvu 2009/138/EK.

| (6) | Direktīvas 2009/138/EK 227. panta 5. punktā ir paredzēta provizoriskās līdzvērtības noteikšana uz konkrētu laikposmu attiecībā uz trešām valstīm (vai tiesību sistēmām), kuru apdrošināšanas maksātspējas regulējums atbilst konkrētiem kritērijiem. Noteiktā provizoriskā līdzvērtība ir spēkā 10 gadus, un ir iespējams to pagarināt. |
| --- | --- |

(6)

Direktīvas 2009/138/EK 227. panta 5. punktā ir paredzēta provizoriskās līdzvērtības noteikšana uz konkrētu laikposmu attiecībā uz trešām valstīm (vai tiesību sistēmām), kuru apdrošināšanas maksātspējas regulējums atbilst konkrētiem kritērijiem. Noteiktā provizoriskā līdzvērtība ir spēkā 10 gadus, un ir iespējams to pagarināt.

| (7) | Lai novērtētu pagaidu līdzvērtību Direktīvas 2009/138/EK 172. panta 4. punkta izpratnē un provizorisko līdzvērtību Direktīvas 2009/138/EK 227. panta 5. punkta izpratnē, ir jāapsver vairāki kritēriji. Šie kritēriji ietver dažas kopīgas prasības, piemēram, attiecībā uz pastāvošo maksātspējas regulējumu, kā arī uzraudzības iestādes pilnvarām, resursiem un kompetenci. Abu līdzvērtības veidu pārējie kritēriji atšķiras, it īpaši kritēriji, kas attiecas uz konverģenci regulējuma pilnīgas līdzvērtības sasniegšanai, informācijas apmaiņu ar uzraudzības iestādēm un dienesta noslēpuma ievērošanu. |
| --- | --- |

(7)

Lai novērtētu pagaidu līdzvērtību Direktīvas 2009/138/EK 172. panta 4. punkta izpratnē un provizorisko līdzvērtību Direktīvas 2009/138/EK 227. panta 5. punkta izpratnē, ir jāapsver vairāki kritēriji. Šie kritēriji ietver dažas kopīgas prasības, piemēram, attiecībā uz pastāvošo maksātspējas regulējumu, kā arī uzraudzības iestādes pilnvarām, resursiem un kompetenci. Abu līdzvērtības veidu pārējie kritēriji atšķiras, it īpaši kritēriji, kas attiecas uz konverģenci regulējuma pilnīgas līdzvērtības sasniegšanai, informācijas apmaiņu ar uzraudzības iestādēm un dienesta noslēpuma ievērošanu.

| (8) | Japānas maksātspējas regulējums ir izklāstīts Japānas Apdrošināšanas likumā (Insurance Business Act) un Apdrošināšanas rīkojumā (Insurance Business Ordinance), kuros jaunākie grozījumi izdarīti 2010. gadā. Attiecībā uz apdrošinātājiem pastāv vispusīgs licencēšanas regulējums. Lai Japānā varētu veikt komercdarbību pārapdrošināšanas jomā, ir nepieciešama nedzīvības apdrošināšanas licence. Pārvaldības, risku pārvaldības un informācijas atklāšanas standarti daļēji ir izklāstīti Japānas Finanšu pakalpojumu aģentūras (JFSA) uzraudzības pamatnostādnēs. Šīm uzraudzības pamatnostādnēm nav likuma spēka, tomēr to ievērošanu cieši uzrauga JFSA, kas ir pilnvarota piemērot korektīvus pasākumus, ja tā tos uzskata par piemērotiem. |
| --- | --- |

(8)

Japānas maksātspējas regulējums ir izklāstīts Japānas Apdrošināšanas likumā (Insurance Business Act) un Apdrošināšanas rīkojumā (Insurance Business Ordinance), kuros jaunākie grozījumi izdarīti 2010. gadā. Attiecībā uz apdrošinātājiem pastāv vispusīgs licencēšanas regulējums. Lai Japānā varētu veikt komercdarbību pārapdrošināšanas jomā, ir nepieciešama nedzīvības apdrošināšanas licence. Pārvaldības, risku pārvaldības un informācijas atklāšanas standarti daļēji ir izklāstīti Japānas Finanšu pakalpojumu aģentūras (JFSA) uzraudzības pamatnostādnēs. Šīm uzraudzības pamatnostādnēm nav likuma spēka, tomēr to ievērošanu cieši uzrauga JFSA, kas ir pilnvarota piemērot korektīvus pasākumus, ja tā tos uzskata par piemērotiem.

| (9) | EAAPI 2015. gada martā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1094/2010 (2) 33. panta 2. punktu Komisiju konsultēja par Japānā pastāvošo regulēšanas un uzraudzības sistēmu attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrībām un pārapdrošināšanas sabiedrībām. Pēc tam EAAPI Komisijai palīdzēja, sniedzot papildu informāciju saistībā ar Japānas apdrošināšanas nozares novērtēšanu saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 227. panta 5. punktu. Komisijas novērtējums ir balstīts uz EAAPI sniegto informāciju. |
| --- | --- |

(9)

EAAPI 2015. gada martā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1094/2010 (2) 33. panta 2. punktu Komisiju konsultēja par Japānā pastāvošo regulēšanas un uzraudzības sistēmu attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrībām un pārapdrošināšanas sabiedrībām. Pēc tam EAAPI Komisijai palīdzēja, sniedzot papildu informāciju saistībā ar Japānas apdrošināšanas nozares novērtēšanu saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 227. panta 5. punktu. Komisijas novērtējums ir balstīts uz EAAPI sniegto informāciju.

| (10) | Japānā pastāv neatkarīga apdrošināšanas uzraudzības iestāde (JFSA), kurai ir pilnvaras un resursi, kas nepieciešami, lai veiktu savas funkcijas. JFSA 2013. gadā apdrošināšanas uzraudzību veica aptuveni 100 pilna laika darbinieku, un vairāki citi darbinieki bija pieejami no organizācijas citām struktūrvienībām. Izmeklēšanas pilnvaras aptver pārbaudes uz vietas, un iespējamās sankcijas ir administratīvie rīkojumi, kuros var paredzēt pat licences atsaukšanu un individuālas sankcijas. JFSA dokumentus var iesniegt arī prokuratūrai. |
| --- | --- |

(10)

Japānā pastāv neatkarīga apdrošināšanas uzraudzības iestāde (JFSA), kurai ir pilnvaras un resursi, kas nepieciešami, lai veiktu savas funkcijas. JFSA 2013. gadā apdrošināšanas uzraudzību veica aptuveni 100 pilna laika darbinieku, un vairāki citi darbinieki bija pieejami no organizācijas citām struktūrvienībām. Izmeklēšanas pilnvaras aptver pārbaudes uz vietas, un iespējamās sankcijas ir administratīvie rīkojumi, kuros var paredzēt pat licences atsaukšanu un individuālas sankcijas. JFSA dokumentus var iesniegt arī prokuratūrai.

| (11) | Apdrošinātājiem un pārapdrošinātājiem ir jāiesniedz JFSA apjomīgi pārskatu materiāli, un JFSA ir plašas pilnvaras pārstrukturēt vai izbeigt tādu apdrošinātāju un pārapdrošinātāju darbību, kuri ir nonākuši grūtībās; šīs pilnvaras faktiski arī tika izmantotas, pēdējo desmitgažu laikā risinot vairāku lielās grūtībās nonākušu dzīvības apdrošinātāju problēmas. |
| --- | --- |

(11)

Apdrošinātājiem un pārapdrošinātājiem ir jāiesniedz JFSA apjomīgi pārskatu materiāli, un JFSA ir plašas pilnvaras pārstrukturēt vai izbeigt tādu apdrošinātāju un pārapdrošinātāju darbību, kuri ir nonākuši grūtībās; šīs pilnvaras faktiski arī tika izmantotas, pēdējo desmitgažu laikā risinot vairāku lielās grūtībās nonākušu dzīvības apdrošinātāju problēmas.

| (12) | JFSA ir noslēgusi vairākas vienošanās par sadarbību ar citām uzraudzības iestādēm visā pasaulē. JFSA 2011. gadā parakstīja Starptautiskās Apdrošināšanas uzraudzības iestāžu apvienības daudzpusējo nodomu protokolu par informācijas apmaiņu starp apdrošināšanas uzraudzības iestādēm. Tā ir noslēgusi vairākus divpusējus vai daudzpusējus sadarbības līgumus ar citām uzraudzības iestādēm, tostarp ar vairākām uzraudzības iestādēm Savienībā. |
| --- | --- |

(12)

JFSA ir noslēgusi vairākas vienošanās par sadarbību ar citām uzraudzības iestādēm visā pasaulē. JFSA 2011. gadā parakstīja Starptautiskās Apdrošināšanas uzraudzības iestāžu apvienības daudzpusējo nodomu protokolu par informācijas apmaiņu starp apdrošināšanas uzraudzības iestādēm. Tā ir noslēgusi vairākus divpusējus vai daudzpusējus sadarbības līgumus ar citām uzraudzības iestādēm, tostarp ar vairākām uzraudzības iestādēm Savienībā.

| (13) | JFSA darbiniekiem tiek piemērotas stingras dienesta noslēpuma ievērošanas prasības. JFSA noteikumi un prakse pienācīgi aizsargā konfidenciālu informāciju, ko sniedz ārvalstu uzraudzības iestādes. Visiem esošajiem un bijušajiem JFSA darbiniekiem ir jāievēro konfidencialitāte attiecībā uz informāciju, ko viņi saņem, veicot savus pienākumus. Par neatļautu informācijas izpaušanu var uzlikt disciplinārsodu vai veikt kriminālizmeklēšanu un piemērot attiecīgu sodu. Informācija, kas saņemta no ārvalstu uzraudzības iestādēm un kas norādīta kā konfidenciāla, tiek atbilstoši apstrādāta un izmantota vienīgi nolūkā, kas saskaņots ar attiecīgo ārvalstu uzraudzības iestādi. |
| --- | --- |

(13)

JFSA darbiniekiem tiek piemērotas stingras dienesta noslēpuma ievērošanas prasības. JFSA noteikumi un prakse pienācīgi aizsargā konfidenciālu informāciju, ko sniedz ārvalstu uzraudzības iestādes. Visiem esošajiem un bijušajiem JFSA darbiniekiem ir jāievēro konfidencialitāte attiecībā uz informāciju, ko viņi saņem, veicot savus pienākumus. Par neatļautu informācijas izpaušanu var uzlikt disciplinārsodu vai veikt kriminālizmeklēšanu un piemērot attiecīgu sodu. Informācija, kas saņemta no ārvalstu uzraudzības iestādēm un kas norādīta kā konfidenciāla, tiek atbilstoši apstrādāta un izmantota vienīgi nolūkā, kas saskaņots ar attiecīgo ārvalstu uzraudzības iestādi.

| (14) | Gan dzīvības, gan nedzīvības apdrošināšanas sabiedrību aktīvi tiek novērtēti saskaņā ar Japānas vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem. Lielākā daļa aktīvu (bet ne visi aktīvi) tiek novērtēti patiesajā vērtībā. Konkrētos apstākļos dažas aktīvu klases (piemēram, obligācijas un aizdevumi) tiek novērtētas uzskaites vērtībā. Ja aktīvi tiek novērtēti sākotnējās izmaksās, lielākā daļa nerealizētās peļņas un zaudējumu tiek ņemta vērā, lai konstatētu pieejamo pašu kapitāla apjomu. Dzīvības un ilgtermiņa nedzīvības apdrošināšanas tehniskās rezerves tiek diskontētas. JFSA regulāri nosaka diskonta likmi, kas izmantojama tehnisko rezervju diskontēšanai. Sākot ar līguma noslēgšanas dienu, tehniskās rezerves var pārvērtēt vienīgi ar augstāku vērtību (tās nekad nenovērtē zemāk par vērtību, kas noteikta līguma noslēgšanas dienā). Tādējādi tirgus situācija un citas norises, kas izraisītu tehnisko rezervju samazinājumu (piemēram, procentu likmju pieaugums), netiek ņemtas vērā. Apdrošināšanas sabiedrībām katrā finanšu gadā ir jāveic arī nākotnes naudas plūsmu analīze tehnisko rezervju piemērotības kontekstā un vajadzības gadījumā ir jāizveido papildu rezerves. |
| --- | --- |

(14)

Gan dzīvības, gan nedzīvības apdrošināšanas sabiedrību aktīvi tiek novērtēti saskaņā ar Japānas vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem. Lielākā daļa aktīvu (bet ne visi aktīvi) tiek novērtēti patiesajā vērtībā. Konkrētos apstākļos dažas aktīvu klases (piemēram, obligācijas un aizdevumi) tiek novērtētas uzskaites vērtībā. Ja aktīvi tiek novērtēti sākotnējās izmaksās, lielākā daļa nerealizētās peļņas un zaudējumu tiek ņemta vērā, lai konstatētu pieejamo pašu kapitāla apjomu. Dzīvības un ilgtermiņa nedzīvības apdrošināšanas tehniskās rezerves tiek diskontētas. JFSA regulāri nosaka diskonta likmi, kas izmantojama tehnisko rezervju diskontēšanai. Sākot ar līguma noslēgšanas dienu, tehniskās rezerves var pārvērtēt vienīgi ar augstāku vērtību (tās nekad nenovērtē zemāk par vērtību, kas noteikta līguma noslēgšanas dienā). Tādējādi tirgus situācija un citas norises, kas izraisītu tehnisko rezervju samazinājumu (piemēram, procentu likmju pieaugums), netiek ņemtas vērā. Apdrošināšanas sabiedrībām katrā finanšu gadā ir jāveic arī nākotnes naudas plūsmu analīze tehnisko rezervju piemērotības kontekstā un vajadzības gadījumā ir jāizveido papildu rezerves.

| (15) | Gan dzīvības, gan nedzīvības apdrošināšanas sabiedrību gadījumā uzraudzības iestādes var iejaukties, ja ir sasniegta kāda no trim robežvērtībām, kuras tiek noteiktas kā dažādu lielumu “maksātspējas rezerves koeficients” (MRK), kas izteikts kā divkāršas pašu kapitāla summas attiecība pret kapitāla prasībām, ko dēvē par “kopējo risku”. “Kopējā riska” lielums ietver sākotnējās izvietošanas riskus, procentu likmju risku un tirgus riskus, operacionālo risku un katastrofu risku. Katastrofu riska un minimālās garantijas riska gadījumā var izmantot iekšējos modeļus. JFSA ir pilnvarota noteikt konkrētus korektīvus pasākumus, pat ja nav pārsniegta augstākā robežvērtība, kas paredz uzraudzības iestāžu iejaukšanos (MRK pārsniedz 200 %), piemēram, pieprasot, lai apdrošinātāji veiktu pasākumus, kas palīdzētu uzlabot to rentabilitāti, kredītrisku, stabilitātes risku vai likviditātes risku. Ja MRK ir mazāks par 0 %, JFSA var pieprasīt pilnīgu vai daļēju komercdarbības pārtraukšanu. |
| --- | --- |

(15)

Gan dzīvības, gan nedzīvības apdrošināšanas sabiedrību gadījumā uzraudzības iestādes var iejaukties, ja ir sasniegta kāda no trim robežvērtībām, kuras tiek noteiktas kā dažādu lielumu “maksātspējas rezerves koeficients” (MRK), kas izteikts kā divkāršas pašu kapitāla summas attiecība pret kapitāla prasībām, ko dēvē par “kopējo risku”. “Kopējā riska” lielums ietver sākotnējās izvietošanas riskus, procentu likmju risku un tirgus riskus, operacionālo risku un katastrofu risku. Katastrofu riska un minimālās garantijas riska gadījumā var izmantot iekšējos modeļus. JFSA ir pilnvarota noteikt konkrētus korektīvus pasākumus, pat ja nav pārsniegta augstākā robežvērtība, kas paredz uzraudzības iestāžu iejaukšanos (MRK pārsniedz 200 %), piemēram, pieprasot, lai apdrošinātāji veiktu pasākumus, kas palīdzētu uzlabot to rentabilitāti, kredītrisku, stabilitātes risku vai likviditātes risku. Ja MRK ir mazāks par 0 %, JFSA var pieprasīt pilnīgu vai daļēju komercdarbības pārtraukšanu.

| (16) | Uzņēmumu risku pārvaldības plāna ietvaros Japānas apdrošinātājiem ir pienākums riskus pārvaldīt individuāli un vispusīgi. Apdrošinātājiem ir pienākums pārvaldīt riskus pienācīgi, sistemātiski un vispusīgi. Tas ietver vērtēšanu, vai tiek risināti jautājumi attiecībā uz nozīmīgiem riskiem, kvantificēšanas standartu objektivitātes un atbilstības pārbaudi, kā arī turpmākās kapitāla pietiekamības vērtēšanu, ņemot vērā vidēja termiņa un ilgtermiņa komercdarbības stratēģiju un komercdarbības vidi. JFSA ir paredzējusi, ka apdrošinātāji paši veic savu risku un maksātspējas novērtējumu un par tā rezultātiem ziņo savai direktoru padomei. |
| --- | --- |

(16)

Uzņēmumu risku pārvaldības plāna ietvaros Japānas apdrošinātājiem ir pienākums riskus pārvaldīt individuāli un vispusīgi. Apdrošinātājiem ir pienākums pārvaldīt riskus pienācīgi, sistemātiski un vispusīgi. Tas ietver vērtēšanu, vai tiek risināti jautājumi attiecībā uz nozīmīgiem riskiem, kvantificēšanas standartu objektivitātes un atbilstības pārbaudi, kā arī turpmākās kapitāla pietiekamības vērtēšanu, ņemot vērā vidēja termiņa un ilgtermiņa komercdarbības stratēģiju un komercdarbības vidi. JFSA ir paredzējusi, ka apdrošinātāji paši veic savu risku un maksātspējas novērtējumu un par tā rezultātiem ziņo savai direktoru padomei.

| (17) | Japānas apdrošinātājiem ir likumisks pienākums iesniegt JFSA pusgada un gada ziņojumus par savu darbību. Turklāt katru gadu apdrošinātājiem ir jāsagatavo paskaidrojoši dokumenti un tie jāglabā plašai sabiedrībai pieejamā vietā savā galvenajā birojā. |
| --- | --- |

(17)

Japānas apdrošinātājiem ir likumisks pienākums iesniegt JFSA pusgada un gada ziņojumus par savu darbību. Turklāt katru gadu apdrošinātājiem ir jāsagatavo paskaidrojoši dokumenti un tie jāglabā plašai sabiedrībai pieejamā vietā savā galvenajā birojā.

| (18) | Japānas maksātspējas regulējums joprojām tiek pilnveidots. Maksātspējas prasības attiecībā uz sabiedrību grupām tika ieviestas 2010. gadā. Kopš EAAPI 2011. gadā sāka novērtēt Japānas uzraudzības sistēmas līdzvērtību Direktīvas 2009/138/EK 172. panta kontekstā, Japāna īsteno reformas, ar kurām ir paredzēts uzlabot tās maksātspējas regulējumu. 2011., 2012. un 2014. gadā tika sagatavoti vairāki ziņojumi un veiktas vairākas bilances pārbaudes uz vietas, balstoties uz ekonomistu vērtējumiem. Izskatīšanā esošie grozījumi ļauj uzskatīt, ka Japānas maksātspējas regulējuma turpmākā attīstība izraisīs lielāku konverģenci ar Direktīvu 2009/138/EK. |
| --- | --- |

(18)

Japānas maksātspējas regulējums joprojām tiek pilnveidots. Maksātspējas prasības attiecībā uz sabiedrību grupām tika ieviestas 2010. gadā. Kopš EAAPI 2011. gadā sāka novērtēt Japānas uzraudzības sistēmas līdzvērtību Direktīvas 2009/138/EK 172. panta kontekstā, Japāna īsteno reformas, ar kurām ir paredzēts uzlabot tās maksātspējas regulējumu. 2011., 2012. un 2014. gadā tika sagatavoti vairāki ziņojumi un veiktas vairākas bilances pārbaudes uz vietas, balstoties uz ekonomistu vērtējumiem. Izskatīšanā esošie grozījumi ļauj uzskatīt, ka Japānas maksātspējas regulējuma turpmākā attīstība izraisīs lielāku konverģenci ar Direktīvu 2009/138/EK.

| (19) | Balstoties uz šo vērtējumu, Japānas apdrošināšanas un pārapdrošināšanas maksātspējas regulējums būtu jāuzskata par tādu, kas atbilst pagaidu līdzvērtības kritērijiem, kas izklāstīti Direktīvas 2009/138/EK 172. panta 4. punktā, un provizoriskās līdzvērtības kritērijiem, kas izklāstīti Direktīvas 2009/138/EK 227. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

(19)

Balstoties uz šo vērtējumu, Japānas apdrošināšanas un pārapdrošināšanas maksātspējas regulējums būtu jāuzskata par tādu, kas atbilst pagaidu līdzvērtības kritērijiem, kas izklāstīti Direktīvas 2009/138/EK 172. panta 4. punktā, un provizoriskās līdzvērtības kritērijiem, kas izklāstīti Direktīvas 2009/138/EK 227. panta 5. punktā.

| (20) | Pagaidu līdzvērtības laikposmam, ko nosaka ar šo lēmumu, saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 172. panta 5. punktu būtu jābeidzas 2020. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(20)

Pagaidu līdzvērtības laikposmam, ko nosaka ar šo lēmumu, saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 172. panta 5. punktu būtu jābeidzas 2020. gada 31. decembrī.

| (21) | Provizoriskā līdzvērtība ar šo lēmumu būtu jānosaka uz 10 gadiem, kā paredzēts Direktīvas 2009/138/EK 227. panta 6. punktā, |
| --- | --- |

(21)

Provizoriskā līdzvērtība ar šo lēmumu būtu jānosaka uz 10 gadiem, kā paredzēts Direktīvas 2009/138/EK 227. panta 6. punktā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Japānā spēkā esošais maksātspējas regulējums, ko piemēro tādu pārapdrošināšanas sabiedrību darbībai, kurām galvenais birojs atrodas Japānā, un ko reglamentē Japānas Apdrošināšanas likums, ir uzskatāms par pagaidām līdzvērtīgu regulējumam, kas izklāstīts Direktīvas 2009/138/EK I sadaļā.

Pirmajā daļā minētā pagaidu līdzvērtība beidzas 2020. gada 31. decembrī.

2. pants

Japānā spēkā esošais maksātspējas regulējums, ko piemēro tādu sabiedrību darbībai apdrošināšanas jomā, kurām galvenais birojs atrodas Japānā, un ko reglamentē Japānas Apdrošināšanas likums, ir uzskatāms par provizoriski līdzvērtīgu regulējumam, kas izklāstīts Direktīvas 2009/138/EK I sadaļas VI nodaļā.

Pirmajā daļā minēto provizorisko līdzvērtību piešķir uz 10 gadiem no 2016. gada 1. janvāra.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2015. gada 26. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1094/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/79/EK (OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.).

2

---