# Europeiska unionens L 121/2015

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 121 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 58 årgången14 maj 2015 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 121

Svensk utgåva

Lagstiftning

58 årgången14 maj 2015

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) 2015/768 av den 11 maj 2015 om utvidgning av tillämpningsområdet för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 331/2014 om utbyte, stöd och utbildning för att skydda euron mot förfalskning (Periklesprogrammet 2020) till att även omfatta icke deltagande medlemsstater | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/769 av den 12 maj 2015 om ändring för tvåhundratrettioförsta gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med nätverket al-Qaida associerade personer och enheter | 3 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/770 av den 13 maj 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 5 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2015/771 av den 7 maj 2015 om den ståndpunkt som på unionens vägnar ska intas i den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer, när det gäller ändring av bilaga III (Ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer) till det avtalet | 7 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2015/772 av den 11 maj 2015 om inrättande av sysselsättningskommittén och om upphävande av beslut 2000/98/EG | 12 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2015/773 av den 11 maj 2015 om inrättande av kommittén för socialt skydd och om upphävande av beslut 2004/689/EG | 16 |
| | * | Europeiska centralbankens beslut (EU) 2015/774 av den 4 mars 2015 om ett program för köp av den offentliga sektorns tillgångar på andrahandsmarknaderna (ECB/2015/10) | 20 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) 2015/768 av den 11 maj 2015 om utvidgning av tillämpningsområdet för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 331/2014 om utbyte, stöd och utbildning för att skydda euron mot förfalskning (Periklesprogrammet 2020) till att även omfatta icke deltagande medlemsstater

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/769 av den 12 maj 2015 om ändring för tvåhundratrettioförsta gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med nätverket al-Qaida associerade personer och enheter

3

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/770 av den 13 maj 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

5

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2015/771 av den 7 maj 2015 om den ståndpunkt som på unionens vägnar ska intas i den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer, när det gäller ändring av bilaga III (Ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer) till det avtalet

7

*

Rådets beslut (EU) 2015/772 av den 11 maj 2015 om inrättande av sysselsättningskommittén och om upphävande av beslut 2000/98/EG

12

*

Rådets beslut (EU) 2015/773 av den 11 maj 2015 om inrättande av kommittén för socialt skydd och om upphävande av beslut 2004/689/EG

16

*

Europeiska centralbankens beslut (EU) 2015/774 av den 4 mars 2015 om ett program för köp av den offentliga sektorns tillgångar på andrahandsmarknaderna (ECB/2015/10)

20

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till Tilläggsprotokoll till avtalet om handel, utveckling och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Sydafrika, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen ( EUT L 117, 8.5.2015 ) | 25 |

Rättelser

*

Rättelse till Tilläggsprotokoll till avtalet om handel, utveckling och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Sydafrika, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen ( EUT L 117, 8.5.2015 )

( EUT L 117, 8.5.2015 )

25

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 14.5.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 121/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2015/768

av den 11 maj 2015

om utvidgning av tillämpningsområdet för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 331/2014 om utbyte, stöd och utbildning för att skydda euron mot förfalskning (Periklesprogrammet 2020) till att även omfatta icke deltagande medlemsstater

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 352,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande,

i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och

av följande skäl:

| (1) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 331/2014 (1), som fastställer Periklesprogrammet 2020 och ersätter Periklesprogrammet såsom det fastställdes genom rådets beslut 2001/923/EG (2), föreskrivs att den ska vara tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen. Enligt artikel 139 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska åtgärder som gäller användningen av euron i enlighet med artikel 133 inte tillämpas på medlemsstater med undantag. |
| --- | --- |

(1)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 331/2014 (1), som fastställer Periklesprogrammet 2020 och ersätter Periklesprogrammet såsom det fastställdes genom rådets beslut 2001/923/EG (2), föreskrivs att den ska vara tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen. Enligt artikel 139 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska åtgärder som gäller användningen av euron i enlighet med artikel 133 inte tillämpas på medlemsstater med undantag.

| (2) | Utbytet av information och personal liksom stöd- och utbildningsåtgärderna inom ramen för Periklesprogrammet 2020 bör dock vara enhetliga i hela unionen och därför bör nödvändiga åtgärder vidtas för att se till att euron får samma skydd i medlemsstater med undantag. |
| --- | --- |

(2)

Utbytet av information och personal liksom stöd- och utbildningsåtgärderna inom ramen för Periklesprogrammet 2020 bör dock vara enhetliga i hela unionen och därför bör nödvändiga åtgärder vidtas för att se till att euron får samma skydd i medlemsstater med undantag.

| (3) | Tillämpningen av förordning (EU) nr 331/2014 bör därför utsträckas till att även omfatta andra medlemsstater än deltagande medlemsstater enligt definitionen i rådets förordning (EG) nr 974/98 (3) (nedan kallade icke deltagande medlemsstater). |
| --- | --- |

(3)

Tillämpningen av förordning (EU) nr 331/2014 bör därför utsträckas till att även omfatta andra medlemsstater än deltagande medlemsstater enligt definitionen i rådets förordning (EG) nr 974/98 (3) (nedan kallade icke deltagande medlemsstater).

| (4) | Det är lämpligt att säkerställa en smidig, oavbruten övergång mellan Periklesprogrammet och Periklesprogrammet 2020 och det är lämpligt att anpassa löptiden för den här förordningen till rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 (4). Därför bör den här förordningen tillämpas från och med den 1 januari 2014. |
| --- | --- |

(4)

Det är lämpligt att säkerställa en smidig, oavbruten övergång mellan Periklesprogrammet och Periklesprogrammet 2020 och det är lämpligt att anpassa löptiden för den här förordningen till rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 (4). Därför bör den här förordningen tillämpas från och med den 1 januari 2014.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Tillämpningen av förordning (EU) nr 331/2014 ska utsträckas till att även omfatta andra medlemsstater än deltagande medlemsstater enligt definitionen i artikel 1 a i förordning (EG) nr 974/98.

2.   De behöriga nationella myndigheterna i de medlemsstater som avses i punkt 1 i denna artikel ska anses vara berättigade till stöd på det sätt som avses i artikel 5 i förordning (EU) nr 331/2014.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2014.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 maj 2015.

På rådets vägnar

J. DŪKLAVS

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 331/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett program för utbyte, stöd och utbildning för att skydda euron mot penningförfalskning (Periklesprogrammet 2020) och om upphävande av rådets direktiv 2001/923/EG, 2001/924/EG, 2006/75/EG, 2006/76/EG, 2006/849/EG och 2006/850/EG (EUT L 103, 5.4.2014, s. 1).

1

(2)  Rådets beslut 2001/923/EG av den 17 december 2001 om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Perikles-programmet) (EGT L 339, 21.12.2001, s. 50).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 974/98 av den 3 maj 1998 om införande av euron (EGT L 139, 11.5.1998, s. 1).

3

(4)  Rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för åren 2014–2020 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 884).

4

---

| 14.5.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 121/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 121/3

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/769

av den 12 maj 2015

om ändring för tvåhundratrettioförsta gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med nätverket al-Qaida associerade personer och enheter

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 881/2002 av den 27 maj 2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med nätverket al-Qaida associerade personer och enheter (1), särskilt artiklarna 7.1 a och 7a.5, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 förtecknas de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar (tidigare även kallat penningmedel) och ekonomiska resurser enligt förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 förtecknas de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar (tidigare även kallat penningmedel) och ekonomiska resurser enligt förordningen.

| (2) | Den 30 april 2015 beslutade FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté att stryka sex fysiska personer ur sin förteckning över personer, grupper och enheter som bör omfattas av frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

(2)

Den 30 april 2015 beslutade FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté att stryka sex fysiska personer ur sin förteckning över personer, grupper och enheter som bör omfattas av frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser.

| (3) | Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 maj 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Chef för tjänsten för utrikespolitiska instrument

---

(1)  EGT L 139, 29.5.2002, s. 9.

1

---

BILAGA

Under rubriken ”Fysiska personer” i bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 ska följande utgå:

| a) | ”Riadh Ben Belkassem Ben Mohamed Al-Jelassi. Adress: Italien. Född den 15 december 1970 i Al-Mohamedia, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr: L276046 (tunisiskt pass utfärdat den 1 juli 1996 som upphörde att gälla den 30 juni 2001). Övriga upplysningar: a) moderns namn är Reem Al-Askari, b) medlem av Tunisian Combatant Group. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 3 september 2002.” |
| --- | --- |

a)

”Riadh Ben Belkassem Ben Mohamed Al-Jelassi. Adress: Italien. Född den 15 december 1970 i Al-Mohamedia, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr: L276046 (tunisiskt pass utfärdat den 1 juli 1996 som upphörde att gälla den 30 juni 2001). Övriga upplysningar: a) moderns namn är Reem Al-Askari, b) medlem av Tunisian Combatant Group. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 3 september 2002.”

| b) | ”Samir Abd El Latif El Sayed Kishk (alias Samir Abdellatif el Sayed Keshk). Född den 14 maj 1955 i Gharbia, Egypten. Egyptisk medborgare. Övriga upplysningar: deporterad från Italien till Egypten den 2 juli 2003. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 3 september 2002.” |
| --- | --- |

b)

”Samir Abd El Latif El Sayed Kishk (alias Samir Abdellatif el Sayed Keshk). Född den 14 maj 1955 i Gharbia, Egypten. Egyptisk medborgare. Övriga upplysningar: deporterad från Italien till Egypten den 2 juli 2003. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 3 september 2002.”

| c) | ”Al-Azhar Ben Mohammed Ben El-Abed Al-Tlili (alias Lazar Ben Mohammed Tlili). Adress: Via Carlo Porta 97, Legnano, Italien. Född den 26 mars 1969 i Feriana, Al-Kasrain, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr: M351140 (tunisiskt pass som löpte ut den 16 juni 2005). Övriga upplysningar: a) italienskt skatteregistreringsnummer: TLLLHR69C26Z352G, b) frigiven från fängelse i Italien den 15 januari 2007, c) moderns namn är Essayda Bint Salih-Al-Tlili. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 3 september 2002.” |
| --- | --- |

c)

”Al-Azhar Ben Mohammed Ben El-Abed Al-Tlili (alias Lazar Ben Mohammed Tlili). Adress: Via Carlo Porta 97, Legnano, Italien. Född den 26 mars 1969 i Feriana, Al-Kasrain, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr: M351140 (tunisiskt pass som löpte ut den 16 juni 2005). Övriga upplysningar: a) italienskt skatteregistreringsnummer: TLLLHR69C26Z352G, b) frigiven från fängelse i Italien den 15 januari 2007, c) moderns namn är Essayda Bint Salih-Al-Tlili. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 3 september 2002.”

| d) | ”Faouzi Ben Mohamed Ben Ahmed Al-Jendoubi (alias a) Jendoubi Faouzi, b) Said, c) Samir). Född den 30 januari 1966 i a) Tunis, Tunisien, b) Marocko. Tunisisk medborgare. Pass nr K459698 (tunisiskt pass utfärdat den 6 mars 1999 som upphörde att gälla den 5 mars 2004). Övriga upplysningar: a) moderns namn är Um Hani al-Tujani, b) nekas inträde i Schengenområdet, c) av de italienska myndigheterna rapporterad spårlöst försvunnen sedan juni 2002. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003.” |
| --- | --- |

d)

”Faouzi Ben Mohamed Ben Ahmed Al-Jendoubi (alias a) Jendoubi Faouzi, b) Said, c) Samir). Född den 30 januari 1966 i a) Tunis, Tunisien, b) Marocko. Tunisisk medborgare. Pass nr K459698 (tunisiskt pass utfärdat den 6 mars 1999 som upphörde att gälla den 5 mars 2004). Övriga upplysningar: a) moderns namn är Um Hani al-Tujani, b) nekas inträde i Schengenområdet, c) av de italienska myndigheterna rapporterad spårlöst försvunnen sedan juni 2002. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003.”

| e) | ”Ahmed Hosni Rarrbo (alias a) Rarrbo Abdallah, b) Rarrbo Abdullah, c) Rarrbo Ahmed Hosni). Adress: Algeriet. Född den 12 september 1974 i a) Bologhine, Algeriet, b) Frankrike. Algerisk medborgare. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003.” |
| --- | --- |

e)

”Ahmed Hosni Rarrbo (alias a) Rarrbo Abdallah, b) Rarrbo Abdullah, c) Rarrbo Ahmed Hosni). Adress: Algeriet. Född den 12 september 1974 i a) Bologhine, Algeriet, b) Frankrike. Algerisk medborgare. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003.”

| f) | ”Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz (alias a) Ouaz Najib, b) Ouaz Nagib). Adress: Via Tovaglie Number 26, Bologna, Italien. Född den 12 april 1960 i Al Haka'imah, guvernoratet Mahdia, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr K815205 (tunisiskt pass utfärdat den 17 september 1994 som upphörde att gälla den 16 september 1999). Övriga upplysningar: a) moderns namn är Salihah Amir, b) nekas inträde i Schengenområdet. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003.” |
| --- | --- |

f)

”Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz (alias a) Ouaz Najib, b) Ouaz Nagib). Adress: Via Tovaglie Number 26, Bologna, Italien. Född den 12 april 1960 i Al Haka'imah, guvernoratet Mahdia, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr K815205 (tunisiskt pass utfärdat den 17 september 1994 som upphörde att gälla den 16 september 1999). Övriga upplysningar: a) moderns namn är Salihah Amir, b) nekas inträde i Schengenområdet. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003.”

---

| 14.5.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 121/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 121/5

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/770

av den 13 maj 2015

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 maj 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | AL | 83,5 |
| MA | 93,0 |
| MK | 106,3 |
| TR | 69,0 |
| ZZ | 88,0 |
| 0707 00 05 | AL | 36,9 |
| EG | 191,6 |
| MK | 32,3 |
| TR | 102,3 |
| ZZ | 90,8 |
| 0709 93 10 | MA | 110,7 |
| TR | 118,8 |
| ZZ | 114,8 |
| 0805 10 20 | EG | 45,4 |
| IL | 70,7 |
| MA | 53,2 |
| MO | 59,6 |
| ZA | 60,1 |
| ZZ | 57,8 |
| 0805 50 10 | MA | 83,0 |
| TR | 102,4 |
| ZZ | 92,7 |
| 0808 10 80 | AR | 99,8 |
| BR | 93,5 |
| CL | 119,0 |
| MK | 28,2 |
| NZ | 174,5 |
| US | 179,5 |
| ZA | 117,6 |
| ZZ | 116,0 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

AL

83,5

MA

93,0

MK

106,3

TR

69,0

ZZ

88,0

0707 00 05

AL

36,9

EG

191,6

MK

32,3

TR

102,3

ZZ

90,8

0709 93 10

MA

110,7

TR

118,8

ZZ

114,8

0805 10 20

EG

45,4

IL

70,7

MA

53,2

MO

59,6

ZA

60,1

ZZ

57,8

0805 50 10

MA

83,0

TR

102,4

ZZ

92,7

0808 10 80

AR

99,8

BR

93,5

CL

119,0

MK

28,2

NZ

174,5

US

179,5

ZA

117,6

ZZ

116,0

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 14.5.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 121/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 121/7

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2015/771

av den 7 maj 2015

om den ståndpunkt som på unionens vägnar ska intas i den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer, när det gäller ändring av bilaga III (Ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer) till det avtalet

EUROPEISKA UNIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 46, 53 och 62 jämförda med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer (1) (nedan kallat avtalet) undertecknades den 21 juni 1999 och trädde i kraft den 1 juni 2002. |
| --- | --- |

(1)

Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer (1) (nedan kallat avtalet) undertecknades den 21 juni 1999 och trädde i kraft den 1 juni 2002.

| (2) | I enlighet med artikel 18 i avtalet ska ändringar av bilaga III (Ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer) till avtalet antas genom beslut av gemensamma kommittén EU–Schweiz inrättad enligt artikel 14 i avtalet (nedan kallad gemensamma kommittén). |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 18 i avtalet ska ändringar av bilaga III (Ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer) till avtalet antas genom beslut av gemensamma kommittén EU–Schweiz inrättad enligt artikel 14 i avtalet (nedan kallad gemensamma kommittén).

| (3) | För att vidhålla den samstämmiga och korrekta tillämpningen av unionens rättsakter och för att undvika administrativa och eventuella juridiska svårigheter bör bilaga III (Ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer) till avtalet ändras för att även omfatta nya unionsrättsakter som avtalet för närvarande inte hänvisar till. |
| --- | --- |

(3)

För att vidhålla den samstämmiga och korrekta tillämpningen av unionens rättsakter och för att undvika administrativa och eventuella juridiska svårigheter bör bilaga III (Ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer) till avtalet ändras för att även omfatta nya unionsrättsakter som avtalet för närvarande inte hänvisar till.

| (4) | Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i den gemensamma kommittén när det gäller ändringen av bilaga III (Ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer) till avtalet bör fastställas. |
| --- | --- |

(4)

Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i den gemensamma kommittén när det gäller ändringen av bilaga III (Ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer) till avtalet bör fastställas.

| (5) | Unionens ståndpunkt i gemensamma kommittén bör därför baseras på det åtföljande utkastet till beslut. |
| --- | --- |

(5)

Unionens ståndpunkt i gemensamma kommittén bör därför baseras på det åtföljande utkastet till beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättats enligt artikel 14 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer (nedan kallad gemensamma kommittén) när det gäller ändringar av bilaga III (Ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer) till avtalet ska baseras på det utkast till beslut av gemensamma kommittén som återföljer det här beslutet.

Unionens företrädare i gemensamma kommittén får komma överens om mindre tekniska ändringar av utkastet till beslut utan att ett nytt rådsbeslut erfordras.

Artikel 2

Den gemensamma kommitténs beslut ska efter antagandet offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 7 maj 2015.

På rådets vägnar

E. RINKĒVIČS

Ordförande

---

(1)  EGT L 114, 30.4.2002, s. 6.

1

---

UTKAST

BESLUT nr .../2015 AV GEMENSAMMA KOMMITTÉN

som inrättats genom artikel 14 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer

av den ...

om ändring av bilaga III (Ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer) till det avtalet

GEMENSAMMA KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer (1) (nedan kallat avtalet), särskilt artiklarna 14 och 18, och

av följande skäl:

| (1) | Avtalet undertecknades den 21 juni 1999 och trädde i kraft den 1 juni 2002. |
| --- | --- |

(1)

Avtalet undertecknades den 21 juni 1999 och trädde i kraft den 1 juni 2002.

| (2) | Bilaga III (Ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer) till avtalet ersattes genom beslut nr 2/2011 av gemensamma kommittén EU–Schweiz (2) och aktualiserades för att beakta de nya rättsakter som Europeiska unionen och Schweiz antagit sedan dess. |
| --- | --- |

(2)

Bilaga III (Ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer) till avtalet ersattes genom beslut nr 2/2011 av gemensamma kommittén EU–Schweiz (2) och aktualiserades för att beakta de nya rättsakter som Europeiska unionen och Schweiz antagit sedan dess.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga III (Ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer) till avtalet ska ändras i enlighet med bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut är upprättat på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, kroatiska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska, vilka alla texter är lika giltiga.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har antagits av den gemensamma kommittén.

Utfärdat i ...

På gemensamma kommitténs vägnar

Ordförande

---

(1)  EGT L 114, 30.4.2002, s. 6.

1

(2)  EUT L 277, 22.10.2011, s. 20.

2

---

BILAGA

Bilaga III (Ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer) till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer ska ändras på följande sätt:

| 1. | under titeln ”AVSNITT A: RÄTTSAKTER TILL VILKA DET HÄNVISAS” ska följande strecksatser läggas till punkt 1a:






  ”— | Kommissionens förordning (EU) nr 623/2012 av den 11 juli 2012 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (EUT L 180, 12.7.2012, s. 9) |
| --- | --- | --- |

1.

under titeln ”AVSNITT A: RÄTTSAKTER TILL VILKA DET HÄNVISAS” ska följande strecksatser läggas till punkt 1a:

”—

Kommissionens förordning (EU) nr 623/2012 av den 11 juli 2012 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (EUT L 180, 12.7.2012, s. 9)

| — | Meddelande från kommissionen – Anmälan av de yrkessammanslutningar eller yrkesorganisationer som förtecknas i bilaga I till direktiv 2005/36/EG och som uppfyller villkoren i artikel 3.2 (EUT C 182, 23.6.2011, s. 1) |
| --- | --- |

—

Meddelande från kommissionen – Anmälan av de yrkessammanslutningar eller yrkesorganisationer som förtecknas i bilaga I till direktiv 2005/36/EG och som uppfyller villkoren i artikel 3.2 (EUT C 182, 23.6.2011, s. 1)

| — | Meddelande från kommissionen – Anmälan av behörighetsbevis – Direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (bilaga V) (EUT C 183, 24.6.2011, s. 1) |
| --- | --- |

—

Meddelande från kommissionen – Anmälan av behörighetsbevis – Direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (bilaga V) (EUT C 183, 24.6.2011, s. 1)

| — | Meddelande från kommissionen – Anmälan av behörighetsbevis – Direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (bilaga V) (EUT C 367, 16.12.2011, s. 5) |
| --- | --- |

—

Meddelande från kommissionen – Anmälan av behörighetsbevis – Direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (bilaga V) (EUT C 367, 16.12.2011, s. 5)

| — | Meddelande från kommissionen – Anmälan av behörighetsbevis – Direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (bilaga V) (EUT C 244, 14.8.2012, s. 1) |
| --- | --- |

—

Meddelande från kommissionen – Anmälan av behörighetsbevis – Direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (bilaga V) (EUT C 244, 14.8.2012, s. 1)

| — | Meddelande från kommissionen – Anmälan av behörighetsbevis – Direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (bilaga V) (EUT C 396, 21.12.2012, s. 1) |
| --- | --- |

—

Meddelande från kommissionen – Anmälan av behörighetsbevis – Direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (bilaga V) (EUT C 396, 21.12.2012, s. 1)

| — | Meddelande från kommissionen – Anmälan av behörighetsbevis – Direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (bilaga V) (EUT C 183, 28.6.2013, s. 4) |
| --- | --- |

—

Meddelande från kommissionen – Anmälan av behörighetsbevis – Direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (bilaga V) (EUT C 183, 28.6.2013, s. 4)

| — | Meddelande från kommissionen – Anmälan av behörighetsbevis – Direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (bilaga V) (EUT C 301, 17.10.2013, s. 1)” |
| --- | --- |

—

Meddelande från kommissionen – Anmälan av behörighetsbevis – Direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (bilaga V) (EUT C 301, 17.10.2013, s. 1)”

.

| 2. | I punkt 1g ska följande uppgifter läggas till:






  ”Land | Titel |
| --- | --- | --- |
| Medicinsk onkologi
  Utbildningens minimilängd: fem år |
| Schweiz | Medizinische Onkologie
  Oncologie médicale
  Oncologia medica |

2.

I punkt 1g ska följande uppgifter läggas till:

”Land

Titel

Medicinsk onkologi

Utbildningens minimilängd: fem år

Schweiz

Medizinische Onkologie

Oncologie médicale

Oncologia medica

| Land | Titel |
| --- | --- |
| Medicinsk genetik
  Utbildningens minimilängd: fyra år |
| Schweiz | Medizinische Genetik
  Génétique médicale
  Genetica medica” |

Land

Titel

Medicinsk genetik

Utbildningens minimilängd: fyra år

Schweiz

Medizinische Genetik

Génétique médicale

Genetica medica”

| 3. | I punkt 1g ska uppgifterna för rubriken ”Internmedicin” ersättas med följande:






  ”Land | Namn |
| --- | --- | --- |
| Internmedicin
  Utbildningens minimilängd: fem år |
| Schweiz | Allgemeine Innere Medizin
  Médecine interne générale
  Medicina interna generale” |

3.

I punkt 1g ska uppgifterna för rubriken ”Internmedicin” ersättas med följande:

”Land

Namn

Internmedicin

Utbildningens minimilängd: fem år

Schweiz

Allgemeine Innere Medizin

Médecine interne générale

Medicina interna generale”

.

| 4. | I punkt 1i ska följande uppgift läggas till:









  ”Land | Benämning på examensbeviset | Organ som utfärdar examensbeviset | Yrkestitel | Referensdatum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Schweiz | 3. | Diplomierte Pflegefachfrau HF, diplomierter Pflegefachmann HF
  Infirmière diplômée ES, infirmier diplômé ES
  Infermiera diplomata SSS, infermiere diplomato SSS |

4.

I punkt 1i ska följande uppgift läggas till:

”Land

Benämning på examensbeviset

Organ som utfärdar examensbeviset

Yrkestitel

Referensdatum

Schweiz

3.

Diplomierte Pflegefachfrau HF, diplomierter Pflegefachmann HF

Infirmière diplômée ES, infirmier diplômé ES

Infermiera diplomata SSS, infermiere diplomato SSS

Höhere Fachschulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen

Écoles supérieures qui proposent des filières de formation reconnues par l'État

Scuole specializzate superiori che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

Pflegefachfrau, Pflegefachmann

Infirmière, infirmier

Infermiera, infermiere

1 juni 2002”

.

| 5. | I punkt 1m ska tabellen ersättas med följande:









  ”Land | Benämning på examensbeviset | Organ som utfärdar examensbeviset | Yrkestitel | Referens-datum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Schweiz | 1. | Diplomierte Hebamme
  Sage-femme diplômée
  Levatrice diplomata |

5.

I punkt 1m ska tabellen ersättas med följande:

”Land

Benämning på examensbeviset

Organ som utfärdar examensbeviset

Yrkestitel

Referens-datum

Schweiz

1.

Diplomierte Hebamme

Sage-femme diplômée

Levatrice diplomata

Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen

Écoles qui proposent des filières de formation reconnues par l'État

Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

Hebamme

Sage-femme

Levatrice

1 juni 2002

| 2. | [Bachelor of Science [Name of the UAS] in Midwifery]
  ’Bachelor of Science HES-SO de Sage-femme’ (Bachelor of Science HES-SO in Midwifery)
  ’Bachelor of Science BFH Hebamme’ (Bachelor of Science BFH in Midwifery)
  ’Bachelor of Science ZFH Hebamme’ (Bachelor of Science ZHAW in Midwifery) |
| --- | --- |

2.

[Bachelor of Science [Name of the UAS] in Midwifery]

’Bachelor of Science HES-SO de Sage-femme’ (Bachelor of Science HES-SO in Midwifery)

’Bachelor of Science BFH Hebamme’ (Bachelor of Science BFH in Midwifery)

’Bachelor of Science ZFH Hebamme’ (Bachelor of Science ZHAW in Midwifery)

Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen

Écoles qui proposent des filières de formation reconnues par l'État

Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

Hebamme

Sage-femme

Levatrice

1 juni 2002”

.

---

| 14.5.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 121/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 121/12

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2015/772

av den 11 maj 2015

om inrättande av sysselsättningskommittén och om upphävande av beslut 2000/98/EG

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 150,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 5 i fördraget fastställs att unionen ska vidta åtgärder för att säkerställa samordning av medlemsstaternas sysselsättningspolitik i syfte att göra denna mer effektiv genom att utveckla en samordnad sysselsättningsstrategi. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 5 i fördraget fastställs att unionen ska vidta åtgärder för att säkerställa samordning av medlemsstaternas sysselsättningspolitik i syfte att göra denna mer effektiv genom att utveckla en samordnad sysselsättningsstrategi.

| (2) | I tredje delen, avdelning IX, i fördraget fastställs de förfaranden genom vilka medlemsstaterna och unionen ska arbeta för att utveckla en samordnad sysselsättningsstrategi och särskilt för att främja en kvalificerad, utbildad och anpassningsbar arbetskraft och en arbetsmarknad som är mottaglig för ekonomiska förändringar. |
| --- | --- |

(2)

I tredje delen, avdelning IX, i fördraget fastställs de förfaranden genom vilka medlemsstaterna och unionen ska arbeta för att utveckla en samordnad sysselsättningsstrategi och särskilt för att främja en kvalificerad, utbildad och anpassningsbar arbetskraft och en arbetsmarknad som är mottaglig för ekonomiska förändringar.

| (3) | Sysselsättningskommittén (nedan kallad kommittén) bör vid fullgörandet av sina uppgifter, vilket inbegriper rådgivning och bidrag till rådets och kommissionens arbete, bidra till att säkerställa att den europeiska sysselsättningsstrategin, samordningen av den makroekonomiska politiken och den ekonomiska reformprocessen formuleras och genomförs på ett konsekvent och ömsesidigt stödjande sätt. |
| --- | --- |

(3)

Sysselsättningskommittén (nedan kallad kommittén) bör vid fullgörandet av sina uppgifter, vilket inbegriper rådgivning och bidrag till rådets och kommissionens arbete, bidra till att säkerställa att den europeiska sysselsättningsstrategin, samordningen av den makroekonomiska politiken och den ekonomiska reformprocessen formuleras och genomförs på ett konsekvent och ömsesidigt stödjande sätt.

| (4) | Kommittén bör ha ett nära samarbete med arbetsmarknadens parter, särskilt med dem som företräds vid det sociala trepartstoppmötet för tillväxt och sysselsättning enligt rådets beslut 2003/174/EG (1). |
| --- | --- |

(4)

Kommittén bör ha ett nära samarbete med arbetsmarknadens parter, särskilt med dem som företräds vid det sociala trepartstoppmötet för tillväxt och sysselsättning enligt rådets beslut 2003/174/EG (1).

| (5) | I sina slutsatser från den 27 och den 28 juni 2013 konstaterade Europeiska rådet att Ekonomiska och monetära unionens sociala dimension bör stärkas. Som ett första steg är det viktigt att bättre övervaka och beakta den sociala situationen och situationen på arbetsmarknaden inom Ekonomiska och monetära unionen, särskilt genom att använda lämpliga sociala indikatorer och sysselsättningsindikatorer inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Det är även viktigt att säkerställa bättre samordning av sysselsättningspolitiken och den sociala politiken samtidigt som de nationella befogenheterna respekteras till fullo. |
| --- | --- |

(5)

I sina slutsatser från den 27 och den 28 juni 2013 konstaterade Europeiska rådet att Ekonomiska och monetära unionens sociala dimension bör stärkas. Som ett första steg är det viktigt att bättre övervaka och beakta den sociala situationen och situationen på arbetsmarknaden inom Ekonomiska och monetära unionen, särskilt genom att använda lämpliga sociala indikatorer och sysselsättningsindikatorer inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Det är även viktigt att säkerställa bättre samordning av sysselsättningspolitiken och den sociala politiken samtidigt som de nationella befogenheterna respekteras till fullo.

| (6) | I sina slutsatser från den 24 och den 25 oktober 2013 konstaterade Europeiska rådet att samordningen av den ekonomiska politiken, sysselsättningspolitiken och socialpolitiken kommer att stärkas ytterligare i enlighet med befintliga förfaranden samtidigt som de nationella befogenheterna respekteras till fullo. Europeiska rådet ansåg att detta kräver mer arbete för att stärka samarbetet mellan de olika rådskonstellationerna i syfte att säkerställa samstämmighet i politiken på dessa områden, i linje med de gemensamma målen. |
| --- | --- |

(6)

I sina slutsatser från den 24 och den 25 oktober 2013 konstaterade Europeiska rådet att samordningen av den ekonomiska politiken, sysselsättningspolitiken och socialpolitiken kommer att stärkas ytterligare i enlighet med befintliga förfaranden samtidigt som de nationella befogenheterna respekteras till fullo. Europeiska rådet ansåg att detta kräver mer arbete för att stärka samarbetet mellan de olika rådskonstellationerna i syfte att säkerställa samstämmighet i politiken på dessa områden, i linje med de gemensamma målen.

| (7) | Detta beslut bör återspegla utvecklingen av den europeiska planeringsterminen och kommitténs roll i denna process. Framför allt fastställs det i rådets förordning (EG) nr 1466/97 (2) att ekonomiska och finansiella kommittén, kommittén för ekonomisk politik, sysselsättningskommittén och kommittén för socialt skydd bör höras inom ramen för den europeiska planeringsterminen, när detta är lämpligt. Vidare fastställs det i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (3) att man vid den fördjupade granskningen ska, där så är lämpligt, beakta de rekommendationer eller uppmaningar som rådet har lämnat till medlemsstaterna. Den fastställer även att planen för korrigerande åtgärder för alla medlemsstater för vilka ett förfarande vid alltför stora obalanser har inletts ska beakta de ekonomiska och sociala konsekvenserna av de politiska åtgärderna och vara förenlig med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och sysselsättningsriktlinjerna. |
| --- | --- |

(7)

Detta beslut bör återspegla utvecklingen av den europeiska planeringsterminen och kommitténs roll i denna process. Framför allt fastställs det i rådets förordning (EG) nr 1466/97 (2) att ekonomiska och finansiella kommittén, kommittén för ekonomisk politik, sysselsättningskommittén och kommittén för socialt skydd bör höras inom ramen för den europeiska planeringsterminen, när detta är lämpligt. Vidare fastställs det i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (3) att man vid den fördjupade granskningen ska, där så är lämpligt, beakta de rekommendationer eller uppmaningar som rådet har lämnat till medlemsstaterna. Den fastställer även att planen för korrigerande åtgärder för alla medlemsstater för vilka ett förfarande vid alltför stora obalanser har inletts ska beakta de ekonomiska och sociala konsekvenserna av de politiska åtgärderna och vara förenlig med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och sysselsättningsriktlinjerna.

| (8) | Kommittén och de unionsorgan som arbetar med samordningen av den ekonomiska politiken och socialpolitiken, särskilt ekonomiska och finansiella kommittén, kommittén för ekonomisk politik och kommittén för socialt skydd, bör ha ett nära samarbete. Vid behov och efter ömsesidig överenskommelse mellan de berörda kommittéerna kan kommitténs samarbete med kommittén för socialt skydd, ekonomiska och finansiella kommittén och kommittén för ekonomisk politik omfatta anordnande av gemensamma sammanträden, framför allt inom ramen för kommittéernas respektive roller inom den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(8)

Kommittén och de unionsorgan som arbetar med samordningen av den ekonomiska politiken och socialpolitiken, särskilt ekonomiska och finansiella kommittén, kommittén för ekonomisk politik och kommittén för socialt skydd, bör ha ett nära samarbete. Vid behov och efter ömsesidig överenskommelse mellan de berörda kommittéerna kan kommitténs samarbete med kommittén för socialt skydd, ekonomiska och finansiella kommittén och kommittén för ekonomisk politik omfatta anordnande av gemensamma sammanträden, framför allt inom ramen för kommittéernas respektive roller inom den europeiska planeringsterminen.

| (9) | För att effektivt uppfylla sitt fördragsmandat och möjliggöra den flexibilitet som krävs för att anpassa tidsplanen för kommitténs verksamhet, framför allt inom ramen för den europeiska planeringsterminen, bör bestämmelserna om styrning vad gäller kommitténs funktionssätt ses över i syfte att garantera effektivitet och kontinuitet. |
| --- | --- |

(9)

För att effektivt uppfylla sitt fördragsmandat och möjliggöra den flexibilitet som krävs för att anpassa tidsplanen för kommitténs verksamhet, framför allt inom ramen för den europeiska planeringsterminen, bör bestämmelserna om styrning vad gäller kommitténs funktionssätt ses över i syfte att garantera effektivitet och kontinuitet.

| (10) | Beslut 2000/98/EG (4) bör upphävas. |
| --- | --- |

(10)

Beslut 2000/98/EG (4) bör upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inrättande

En sysselsättningskommitté (nedan kallad kommittén) med rådgivande funktion inrättas härmed för att främja en samordning av medlemsstaternas sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitik, i full överensstämmelse med fördraget och vederbörlig hänsyn till de befogenheter som unionens institutioner och organ har.

Artikel 2

Uppgifter

1.   Kommittén ska ha till uppgift att

| a) | övervaka sysselsättningssituationen och sysselsättningspolitiken i medlemsstaterna och i unionen, |
| --- | --- |

a)

övervaka sysselsättningssituationen och sysselsättningspolitiken i medlemsstaterna och i unionen,

| b) | utan att det påverkar tillämpningen av artikel 240 i fördraget, på begäran av rådet eller kommissionen eller på eget initiativ, utforma yttranden, och medverka i förberedelserna av rådets arbete enligt artikel 148 i fördraget. |
| --- | --- |

b)

utan att det påverkar tillämpningen av artikel 240 i fördraget, på begäran av rådet eller kommissionen eller på eget initiativ, utforma yttranden, och medverka i förberedelserna av rådets arbete enligt artikel 148 i fördraget.

2.   Vid tillämpningen av punkt 1 ska kommittén i synnerhet eftersträva att

| a) | arbeta för att en hög sysselsättningsnivå ska vara målsättningen när unionens politik och åtgärder formuleras och genomförs, |
| --- | --- |

a)

arbeta för att en hög sysselsättningsnivå ska vara målsättningen när unionens politik och åtgärder formuleras och genomförs,

| b) | bidra till det förfarande som leder till antagandet av de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken för att säkerställa överensstämmelse mellan riktlinjerna för sysselsättningen och dessa riktlinjer, och bidra till synergin mellan den europeiska sysselsättningsstrategin, samordningen av den makroekonomiska politiken och processen för ekonomiska reformer på ett sätt som ger ömsesidigt stöd, |
| --- | --- |

b)

bidra till det förfarande som leder till antagandet av de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken för att säkerställa överensstämmelse mellan riktlinjerna för sysselsättningen och dessa riktlinjer, och bidra till synergin mellan den europeiska sysselsättningsstrategin, samordningen av den makroekonomiska politiken och processen för ekonomiska reformer på ett sätt som ger ömsesidigt stöd,

| c) | aktivt delta i den makroekonomiska dialogen på unionsnivå, |
| --- | --- |

c)

aktivt delta i den makroekonomiska dialogen på unionsnivå,

| d) | bidra till alla aspekter av den europeiska planeringsterminen inom sitt mandat och rapportera om dem till rådet, |
| --- | --- |

d)

bidra till alla aspekter av den europeiska planeringsterminen inom sitt mandat och rapportera om dem till rådet,

| e) | främja utbyte av information och erfarenheter mellan medlemsstaterna och med kommissionen. |
| --- | --- |

e)

främja utbyte av information och erfarenheter mellan medlemsstaterna och med kommissionen.

3.   Varje år ska kommittén anta ett arbetsprogram som beaktar rådets och kommissionens politiska prioriteringar. Arbetsprogrammet ska översändas till rådet.

4.   Kommittén får inbjuda utomstående experter när det är lämpligt med tanke på dess dagordning.

Artikel 3

Ledamöter

1.   Varje medlemsstat och kommissionen ska utse två ledamöter i kommittén. De får också utse två suppleanter.

2.   Ledamöterna i kommittén och suppleanterna ska utses bland högre tjänstemän eller experter med framstående kompetens i fråga om sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitik i medlemsstaterna.

3.   Medlemsstaterna och kommissionen ska göra sitt bästa för att uppnå en jämn könsfördelning i sammansättningen av kommittén.

Artikel 4

Verksamhet

1.   Kommittén ska bland de ledamöter som utsetts av medlemsstaterna välja sin ordförande för en tid av två år. Ordföranden får återväljas en gång för ytterligare en period på två år. Kommittén får besluta att förlänga en ordförandes mandatperiod med upp till åtta månader i vederbörligen motiverade fall, för att garantera effektivitet och kontinuitet i arbetet. Ordföranden får tjänstgöra totalt högst fyra år och åtta månader.

2.   Ordföranden ska biträdas av fyra vice ordförande, varav två ska utses av kommittén bland dess ledamöter för en tid av två år, som får förlängas en gång. Den tredje vice ordföranden ska vara en företrädare för den medlemsstat som innehar ordförandeskapet i rådet och den fjärde vice ordföranden ska vara en företrädare för den medlemsstat som kommer att inneha det därpå följande ordförandeskapet.

3.   Ordföranden ska delegera sin rösträtt till sin suppleant.

4.   Ordföranden ska kalla till kommitténs möten antingen på dennes eget initiativ eller på begäran av minst hälften av kommitténs ledamöter.

5.   Kommittén ska själv fastställa sin arbetsordning.

6.   Ersättning för utgifter ska ges enligt gällande administrativa bestämmelser.

7.   Kommissionen ska ge kommittén lämpligt analytiskt och organisatoriskt stöd. Kommissionen ska bland sina medarbetare utse en sekreterare. Sekreteraren och de medarbetare som bistår denne ska handla enligt kommitténs instruktioner när sekreteraren bistår kommittén vid genomförandet av dess uppgifter. Sekreteraren ska hålla kontakt med rådets generalsekretariat när det gäller anordnande av sammanträden.

8.   Kommittén ska på lämpligt sätt samarbeta med andra relevanta organ och kommittéer som arbetar med socialpolitik och ekonomisk politik, såsom kommittén för socialt skydd, ekonomiska och finansiella kommittén, kommittén för ekonomisk politik, utbildningskommittén och styrelsen för det europeiska nätverket för offentliga arbetsförmedlingar.

Artikel 5

Arbetsgrupper

1.   Kommittén får anförtro suppleanterna att undersöka särskilda frågor eller inrätta arbetsgrupper för detta ändamål. Kommittén ska utse ordföranden i en sådan arbetsgrupp, som antingen kan vara en vice ordförande i kommittén, en ledamot eller suppleant i kommittén, en tjänsteman vid kommissionen eller en ledamot i arbetsgruppen.

2.   Kommissionen ska ge arbetsgruppen lämpligt analytiskt och organisatoriskt stöd.

3.   Arbetsgruppen får anlita experter att biträda sig.

4.   Kommittén får också inrätta gemensamma arbetsgrupper med andra kommittéer eller organ och reglerna om styrningen av dem ska fastställas gemensamt.

Artikel 6

Samråd med arbetsmarknadens parter

Kommittén ska när den utför sitt uppdrag höra arbetsmarknadens parter. Den ska i detta sammanhang upprätta kontakter med de arbetsmarknadsparter som företräds vid det sociala trepartstoppmötet för tillväxt och sysselsättning.

Artikel 7

Övergångsbestämmelser

Mandatperioden för varje ledamot som väljs i enlighet med artikel 3 i beslut 2000/98/EG ska löpa till och med slutet av denna period i enlighet med vad som fastställts i artikel 4 i det här beslutet. Datumet för denna periods början ska anses vara datumet för det val som har ägt rum i enlighet med artikel 3 i beslut 2000/98/EG.

Artikel 8

Upphävande

Beslut 2000/98/EG ska upphävas från och med den dag när det första sammanträdet i kommittén äger rum efter ikraftträdandet av det här beslutet. Det sammanträdet ska äga rum senast fyra månader efter den dag när det här beslutet antas.

Artikel 9

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 11 maj 2015.

På rådets vägnar

J. DŪKLAVS

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2003/174/EG av den 6 mars 2003 om inrättande av ett socialt trepartstoppmöte för tillväxt och sysselsättning (EUT L 70, 14.3.2003, s. 31).

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (EUT L 209, 2.8.1997, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

3

(4)  Rådets beslut 2000/98/EG av den 24 januari 2000 om att inrätta en sysselsättningskommitté (EUT L 29, 4.2.2000, s. 21).

4

---

| 14.5.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 121/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 121/16

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2015/773

av den 11 maj 2015

om inrättande av kommittén för socialt skydd och om upphävande av beslut 2004/689/EG

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 160,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska kommissionen ger i sitt meddelande En samordnad strategi för att modernisera social trygghet av den 14 juli 1999 förslag till hur samarbetet på området socialt skydd kan förbättras, bland annat genom att en grupp bestående av tjänstemän på hög nivå tillsätts. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska kommissionen ger i sitt meddelande En samordnad strategi för att modernisera social trygghet av den 14 juli 1999 förslag till hur samarbetet på området socialt skydd kan förbättras, bland annat genom att en grupp bestående av tjänstemän på hög nivå tillsätts.

| (2) | Europaparlamentet välkomnar i sin resolution av den 16 februari 2000 kommissionens meddelande och skapandet av en sådan grupp. |
| --- | --- |

(2)

Europaparlamentet välkomnar i sin resolution av den 16 februari 2000 kommissionens meddelande och skapandet av en sådan grupp.

| (3) | I sina slutsatser av den 17 december 1999 om stärkt samarbete för att modernisera och förbättra den sociala tryggheten (1) stöder rådet kommissionens förslag om att inrätta en mekanism för ökat samarbete, som resultat av arbetet i en grupp av tjänstemän på hög nivå för genomförande av denna verksamhet. Rådet understryker att detta slags samarbete bör innefatta alla former av socialt skydd och hjälpa medlemsstaterna att där så behövs förbättra och stärka sina system för socialt skydd i enlighet med sina nationella prioriteringar. Rådet erinrar även om medlemsstaternas behörighet i fråga om den sociala trygghetens organisation och finansiering och ställer sig bakom de av kommissionen uppställda fyra allmänna målen inom den övergripande uppgiften att modernisera systemen för socialt skydd, nämligen att göra arbete lönsamt och ge tillgång till säkra inkomster, att göra pensionerna säkra och pensionssystemen hållbara, att verka för social integration och att garantera långsiktigt fungerande hälsovård av hög kvalitet samt betonar att jämställdhet mellan kvinnor och män måste integreras i all verksamhet som syftar mot dessa fyra mål. Slutligen inser rådet att finansieringsaspekterna är gemensamma för alla mål. |
| --- | --- |

(3)

I sina slutsatser av den 17 december 1999 om stärkt samarbete för att modernisera och förbättra den sociala tryggheten (1) stöder rådet kommissionens förslag om att inrätta en mekanism för ökat samarbete, som resultat av arbetet i en grupp av tjänstemän på hög nivå för genomförande av denna verksamhet. Rådet understryker att detta slags samarbete bör innefatta alla former av socialt skydd och hjälpa medlemsstaterna att där så behövs förbättra och stärka sina system för socialt skydd i enlighet med sina nationella prioriteringar. Rådet erinrar även om medlemsstaternas behörighet i fråga om den sociala trygghetens organisation och finansiering och ställer sig bakom de av kommissionen uppställda fyra allmänna målen inom den övergripande uppgiften att modernisera systemen för socialt skydd, nämligen att göra arbete lönsamt och ge tillgång till säkra inkomster, att göra pensionerna säkra och pensionssystemen hållbara, att verka för social integration och att garantera långsiktigt fungerande hälsovård av hög kvalitet samt betonar att jämställdhet mellan kvinnor och män måste integreras i all verksamhet som syftar mot dessa fyra mål. Slutligen inser rådet att finansieringsaspekterna är gemensamma för alla mål.

| (4) | I slutsatserna från Europeiska rådets möte i Lissabon den 23 och den24 mars 2000 erkändes vikten av socialt skydd vid den fortsatta utvecklingen och moderniseringen av en aktiv och dynamisk välfärdsstat i Europa, och rådet uppmanades att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna genom utbyte av erfarenheter och goda rutiner med hjälp av förbättrade informationsnät. |
| --- | --- |

(4)

I slutsatserna från Europeiska rådets möte i Lissabon den 23 och den24 mars 2000 erkändes vikten av socialt skydd vid den fortsatta utvecklingen och moderniseringen av en aktiv och dynamisk välfärdsstat i Europa, och rådet uppmanades att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna genom utbyte av erfarenheter och goda rutiner med hjälp av förbättrade informationsnät.

| (5) | I Nice och vid sina senare möten har Europeiska rådet alltid stött det arbete som utförts av kommittén för socialt skydd när det gäller att främja och förstärka utbyte och samordning av strategier inom unionen på området socialt skydd. |
| --- | --- |

(5)

I Nice och vid sina senare möten har Europeiska rådet alltid stött det arbete som utförts av kommittén för socialt skydd när det gäller att främja och förstärka utbyte och samordning av strategier inom unionen på området socialt skydd.

| (6) | Den kommitté för socialt skydd som inrättades genom rådets beslut 2000/436/EG (2), som upphävdes och ersattes av rådets beslut 2004/689/EG (3), har tydligt visat sig värdefull som rådgivande organ både för rådet och för kommissionen och har aktivt bidragit till utvecklingen av den öppna samordningsmetod som infördes genom beslut av Europeiska rådet i Lissabon den 23 och 24 mars 2000. I yttrandet från kommittén för socialt skydd om stärkande av den öppna samordningsmetoden på det sociala området i samband med Europa 2020-strategin, vilket godkändes av rådet den 17 juni 2011, bekräftas giltigheten hos målen och verktygen för den öppna samordningsmetoden på det sociala området. Kommitténs roll inom ramen för den öppna samordningsmetoden bör återspeglas i det här beslutet. |
| --- | --- |

(6)

Den kommitté för socialt skydd som inrättades genom rådets beslut 2000/436/EG (2), som upphävdes och ersattes av rådets beslut 2004/689/EG (3), har tydligt visat sig värdefull som rådgivande organ både för rådet och för kommissionen och har aktivt bidragit till utvecklingen av den öppna samordningsmetod som infördes genom beslut av Europeiska rådet i Lissabon den 23 och 24 mars 2000. I yttrandet från kommittén för socialt skydd om stärkande av den öppna samordningsmetoden på det sociala området i samband med Europa 2020-strategin, vilket godkändes av rådet den 17 juni 2011, bekräftas giltigheten hos målen och verktygen för den öppna samordningsmetoden på det sociala området. Kommitténs roll inom ramen för den öppna samordningsmetoden bör återspeglas i det här beslutet.

| (7) | I sina slutsatser från den 27 och den 28 juni 2013 konstaterade Europeiska rådet att Ekonomiska och monetära unionens sociala dimension bör stärkas. Som ett första steg är det viktigt att bättre övervaka och beakta den sociala situationen och situationen på arbetsmarknaden inom Ekonomiska och monetära unionen, särskilt genom att använda lämpliga sociala indikatorer och sysselsättningsindikatorer inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Det är även viktigt att säkerställa bättre samordning av sysselsättningspolitiken och socialpolitiken samtidigt som de nationella befogenheterna respekteras till fullo. |
| --- | --- |

(7)

I sina slutsatser från den 27 och den 28 juni 2013 konstaterade Europeiska rådet att Ekonomiska och monetära unionens sociala dimension bör stärkas. Som ett första steg är det viktigt att bättre övervaka och beakta den sociala situationen och situationen på arbetsmarknaden inom Ekonomiska och monetära unionen, särskilt genom att använda lämpliga sociala indikatorer och sysselsättningsindikatorer inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Det är även viktigt att säkerställa bättre samordning av sysselsättningspolitiken och socialpolitiken samtidigt som de nationella befogenheterna respekteras till fullo.

| (8) | I sina slutsatser från den 24 och den 25 oktober 2013 uppgav Europeiska rådet att samordningen av den ekonomiska politiken, sysselsättningspolitiken och socialpolitiken kommer att stärkas ytterligare i enlighet med befintliga förfaranden samtidigt som de nationella befogenheterna respekteras till fullo. Europeiska rådet ansåg att detta kräver mer arbete för att stärka samarbetet mellan de olika rådskonstellationerna i syfte att säkerställa samstämmighet i politiken på dessa områden, i linje med de gemensamma målen. |
| --- | --- |

(8)

I sina slutsatser från den 24 och den 25 oktober 2013 uppgav Europeiska rådet att samordningen av den ekonomiska politiken, sysselsättningspolitiken och socialpolitiken kommer att stärkas ytterligare i enlighet med befintliga förfaranden samtidigt som de nationella befogenheterna respekteras till fullo. Europeiska rådet ansåg att detta kräver mer arbete för att stärka samarbetet mellan de olika rådskonstellationerna i syfte att säkerställa samstämmighet i politiken på dessa områden, i linje med de gemensamma målen.

| (9) | Detta beslut bör återspegla utvecklingen av den europeiska planeringsterminen och kommitténs roll i denna process. Framför allt fastställs det i rådets förordning (EG) nr 1466/97 (4), att ekonomiska och finansiella kommittén, kommittén för ekonomisk politik, sysselsättningskommittén och kommittén för socialt skydd ska höras inom ramen för den europeiska planeringsterminen när detta är lämpligt. Vidare fastställs det i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (5) att man vid den fördjupade granskningen ska, där så är lämpligt, beakta de rekommendationer eller uppmaningar som rådet har lämnat till medlemsstaterna. Den fastställer även att planen för korrigerande åtgärder för alla medlemsstater för vilka ett förfarande vid alltför stora obalanser har inletts ska beakta de ekonomiska och sociala konsekvenserna av de politiska åtgärderna och vara förenlig med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och sysselsättningsriktlinjerna. |
| --- | --- |

(9)

Detta beslut bör återspegla utvecklingen av den europeiska planeringsterminen och kommitténs roll i denna process. Framför allt fastställs det i rådets förordning (EG) nr 1466/97 (4), att ekonomiska och finansiella kommittén, kommittén för ekonomisk politik, sysselsättningskommittén och kommittén för socialt skydd ska höras inom ramen för den europeiska planeringsterminen när detta är lämpligt. Vidare fastställs det i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (5) att man vid den fördjupade granskningen ska, där så är lämpligt, beakta de rekommendationer eller uppmaningar som rådet har lämnat till medlemsstaterna. Den fastställer även att planen för korrigerande åtgärder för alla medlemsstater för vilka ett förfarande vid alltför stora obalanser har inletts ska beakta de ekonomiska och sociala konsekvenserna av de politiska åtgärderna och vara förenlig med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och sysselsättningsriktlinjerna.

| (10) | Kommittén och de unionsorgan som arbetar med samordningen av den ekonomiska politiken och socialpolitiken, särskilt ekonomiska och finansiella kommittén, kommittén för ekonomisk politik och kommittén för socialt skydd, bör ha ett nära samarbete. Vid behov och efter ömsesidig överenskommelse mellan de berörda kommittéerna kan kommitténs samarbete med sysselsättningskommittén, ekonomiska och finansiella kommittén och kommittén för ekonomisk politik omfatta anordnande av gemensamma sammanträden, framför allt inom ramen för kommittéernas respektive roller inom den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(10)

Kommittén och de unionsorgan som arbetar med samordningen av den ekonomiska politiken och socialpolitiken, särskilt ekonomiska och finansiella kommittén, kommittén för ekonomisk politik och kommittén för socialt skydd, bör ha ett nära samarbete. Vid behov och efter ömsesidig överenskommelse mellan de berörda kommittéerna kan kommitténs samarbete med sysselsättningskommittén, ekonomiska och finansiella kommittén och kommittén för ekonomisk politik omfatta anordnande av gemensamma sammanträden, framför allt inom ramen för kommittéernas respektive roller inom den europeiska planeringsterminen.

| (11) | För att effektivt uppfylla sitt fördragsmandat och möjliggöra den flexibilitet som krävs för att anpassa tidsplanen för kommitténs verksamhet, framför allt inom ramen för den europeiska planeringsterminen, bör bestämmelserna om styrning vad gäller kommitténs funktionssätt ses över i syfte att garantera effektivitet och kontinuitet. |
| --- | --- |

(11)

För att effektivt uppfylla sitt fördragsmandat och möjliggöra den flexibilitet som krävs för att anpassa tidsplanen för kommitténs verksamhet, framför allt inom ramen för den europeiska planeringsterminen, bör bestämmelserna om styrning vad gäller kommitténs funktionssätt ses över i syfte att garantera effektivitet och kontinuitet.

| (12) | Beslut 2004/689/EG bör upphävas. |
| --- | --- |

(12)

Beslut 2004/689/EG bör upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inrättande

En kommitté för socialt skydd (nedan kallad kommittén) med rådgivande ställning inrättas härmed för att främja samarbetet inom politiken för socialt skydd mellan medlemsstaterna och med kommissionen, i full överensstämmelse med fördraget och med vederbörlig hänsyn till de befogenheter som unionens institutioner och organ har.

Artikel 2

Uppgifter

1.   Kommittén ska ha till uppgift att

| a) | övervaka den sociala situationen och utvecklingen av politiken för socialt skydd i medlemsstaterna och unionen, |
| --- | --- |

a)

övervaka den sociala situationen och utvecklingen av politiken för socialt skydd i medlemsstaterna och unionen,

| b) | underlätta utbytet av information, erfarenheter och goda rutiner mellan medlemsstaterna och med kommissionen, |
| --- | --- |

b)

underlätta utbytet av information, erfarenheter och goda rutiner mellan medlemsstaterna och med kommissionen,

| c) | utan att artikel 240 i fördraget åsidosätts, sammanställa rapporter och yttranden eller bedriva annan verksamhet inom sina befogenhetsområden, på begäran antingen av rådet eller kommissionen eller på eget initiativ. |
| --- | --- |

c)

utan att artikel 240 i fördraget åsidosätts, sammanställa rapporter och yttranden eller bedriva annan verksamhet inom sina befogenhetsområden, på begäran antingen av rådet eller kommissionen eller på eget initiativ.

2.   Vid tillämpningen av punkt 1 ska kommittén i synnerhet eftersträva att

| a) | använda den öppna samordningsmetoden, inbegripet genom att tillämpa gemensamt överenskomna övervakningsinstrument och genomföra ömsesidigt överenskomna utvärderingsarrangemang vid genomförandet av gemensamma mål som rådet enats om, |
| --- | --- |

a)

använda den öppna samordningsmetoden, inbegripet genom att tillämpa gemensamt överenskomna övervakningsinstrument och genomföra ömsesidigt överenskomna utvärderingsarrangemang vid genomförandet av gemensamma mål som rådet enats om,

| b) | bidra till alla aspekter av den europeiska planeringsterminen inom sitt befogenhetsområde och rapportera om dem till rådet, |
| --- | --- |

b)

bidra till alla aspekter av den europeiska planeringsterminen inom sitt befogenhetsområde och rapportera om dem till rådet,

| c) | när så är lämpligt, samarbeta med andra relevanta organ och kommittéer som behandlar frågor om socialpolitik och ekonomisk politik, till exempel sysselsättningskommittén, ekonomiska och finansiella kommittén, kommittén för ekonomisk politik och arbetsgruppen för folkhälsa på högre tjänstemannanivå. |
| --- | --- |

c)

när så är lämpligt, samarbeta med andra relevanta organ och kommittéer som behandlar frågor om socialpolitik och ekonomisk politik, till exempel sysselsättningskommittén, ekonomiska och finansiella kommittén, kommittén för ekonomisk politik och arbetsgruppen för folkhälsa på högre tjänstemannanivå.

3.   Varje år ska kommittén anta ett arbetsprogram som beaktar rådets och kommissionens politiska prioriteringar. Arbetsprogrammet ska översändas till rådet.

4.   Kommittén ska, när den genomför sitt uppdrag, samarbeta med arbetsmarknadens parter. Den ska i detta sammanhang upprätta kontakter med de arbetsmarknadsparter som företräds vid det sociala trepartstoppmötet för tillväxt och sysselsättning enligt rådets beslut 2003/174/EG (6). Kommittén ska upprätta lämpliga kontakter med icke-statliga organisationer, med beaktande av deras respektive roller och ansvar inom området socialt skydd. Europaparlamentet ska också informeras om kommitténs verksamhet.

5.   Kommittén får tillkalla utomstående experter om dess dagordning så kräver.

6.   Kommittén ska upprätta kontakter med företrädare för kandidatländerna.

Artikel 3

Ledamöter

1.   Varje medlemsstat och kommissionen ska utse två ledamöter i kommittén. De får också utse två suppleanter.

2.   Medlemsstaterna och kommissionen ska göra sitt bästa för att uppnå en jämn könsfördelning i sammansättningen av kommittén.

Artikel 4

Verksamhet

1.   Kommittén ska bland de ledamöter som utsetts av medlemsstaterna välja sin ordförande för en tid av två år. Ordföranden kan återväljas en gång för ytterligare en period på två år. Kommittén får besluta att förlänga en ordförandes mandatperiod med upp till åtta månader i vederbörligen motiverade fall, för att garantera effektivitet och kontinuitet i arbetet. Ordföranden får tjänstgöra totalt högst fyra år och åtta månader.

2.   Ordföranden ska biträdas av fyra vice ordförande, varav två ska utses av kommittén bland dess ledamöter för en tid av två år, som får förlängas en gång. Den tredje vice ordföranden ska vara en företrädare för den medlemsstat som innehar ordförandeskapet i rådet. Den fjärde vice ordföranden ska vara en företrädare för den medlemsstat som kommer att inneha det därpå följande ordförandeskapet.

3.   Ordföranden ska delegera sin rösträtt till sin suppleant.

4.   Ordföranden ska kalla till kommitténs möten antingen på eget initiativ eller på begäran av minst hälften av kommitténs ledamöter.

5.   Kommittén ska själv fastställa sin arbetsordning.

6.   Ersättning för utgifter ska ges enligt gällande administrativa bestämmelser.

7.   Kommissionen ska ge kommittén lämpligt analytiskt och organisatoriskt stöd. Kommissionen ska bland sina medarbetare utse en sekreterare. Sekreteraren och de medarbetare som bistår denne ska handla enligt kommitténs instruktioner när han eller hon bistår kommittén vid genomförandet av dess uppgifter. Sekreteraren ska hålla kontakt med rådets generalsekretariat när det gäller anordnande av sammanträden.

Artikel 5

Arbetsgrupper

1.   Kommittén får anförtro suppleanterna att undersöka särskilda frågor eller inrätta arbetsgrupper för detta ändamål. Kommittén ska utse ordföranden i en sådan arbetsgrupp, som antingen kan vara en vice ordförande i kommittén, en ledamot eller suppleant i kommittén, en tjänsteman vid kommissionen eller en ledamot i arbetsgruppen.

2.   Kommissionen ska ge arbetsgrupperna lämpligt analytiskt och organisatoriskt stöd.

3.   Arbetsgrupperna får anlita experter som biträder dem.

4.   Kommittén får också inrätta gemensamma arbetsgrupper med andra kommittéer eller organ, och reglerna om inrättandet och styrningen av dem ska fastställas gemensamt.

Artikel 6

Övergångsbestämmelser

Mandatperioden för varje ledamot som väljs i enlighet med artikel 3 i beslut 2004/689/EG ska löpa till och med slutet av denna period i enlighet med vad som fastställts i artikel 4 i det här beslutet. Datumet för denna periods början ska anses vara datumet för det val som har ägt rum i enlighet med artikel 3 i beslut 2004/689/EG.

Artikel 7

Upphävande

Beslut 2004/689/EG ska upphävas från och med den dag när det första sammanträdet i kommittén äger rum efter ikraftträdandet av det här beslutet. Detta möte ska äga rum senast fyra månader efter dagen för antagandet av det här beslutet.

Artikel 8

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 11 maj 2015.

På rådets vägnar

J. DŪKLAVS

Ordförande

---

(1)  EGT C 8, 12.1.2000, s. 7.

1

(2)  Rådets beslut 2000/436/EG av den 29 juni 2000 om inrättande av en kommitté för socialt skydd (EGT L 172, 12.7.2000, s. 26).

2

(3)  Rådets beslut 2004/689/EG av den 4 oktober 2004 om inrättande av en kommitté för socialt skydd och om upphävande av beslut 2000/436/EG (EUT L 314, 13.10.2004, s. 8).

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (EGT L 209, 2.8.1997, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

5

(6)  Rådets beslut 2003/174/EG av den 6 mars 2003 om inrättande av ett socialt trepartstoppmöte för tillväxt och sysselsättning (EGT L 70, 14.3.2003, s. 31).

6

---

| 14.5.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 121/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 121/20

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS BESLUT (EU) 2015/774

av den 4 mars 2015

om ett program för köp av den offentliga sektorns tillgångar på andrahandsmarknaderna (ECB/2015/10)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 127.2 första strecksatsen,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 12.1 andra stycket jämförd med artikel 3.1 första strecksatsen och artikel 18.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 18.1 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan) får Europeiska centralbanken (ECB) tillsammans med de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade de nationella centralbankerna) verka för de finansiella marknaderna bl.a. genom att köpa och sälja lätt omsättningsbara värdepapper, i syfte att förverkliga målen för ECBS. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 18.1 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan) får Europeiska centralbanken (ECB) tillsammans med de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade de nationella centralbankerna) verka för de finansiella marknaderna bl.a. genom att köpa och sälja lätt omsättningsbara värdepapper, i syfte att förverkliga målen för ECBS.

| (2) | Den 4 september 2014 beslutade ECB-rådet att införa ett tredje program för köp av säkerställda obligationer (nedan kallat CBPP3) och ett program för köp av värdepapper med bakomliggande tillgångar (nedan kallat ABSPP). Tillsammans med de riktade långfristiga refinansieringstransaktioner som infördes i september 2014 har dessa program för köp av tillgångar till syfte att ytterligare förbättra den penningpolitiska transmissionsmekanismen, underlätta kreditgivningen i euroområdet, medföra lättnader i hushållens och företagens lånevillkor samt bidra till att inflationstakten åter närmar sig 2 procent, i enlighet med ECB:s huvudmål om att upprätthålla prisstabilitet. |
| --- | --- |

(2)

Den 4 september 2014 beslutade ECB-rådet att införa ett tredje program för köp av säkerställda obligationer (nedan kallat CBPP3) och ett program för köp av värdepapper med bakomliggande tillgångar (nedan kallat ABSPP). Tillsammans med de riktade långfristiga refinansieringstransaktioner som infördes i september 2014 har dessa program för köp av tillgångar till syfte att ytterligare förbättra den penningpolitiska transmissionsmekanismen, underlätta kreditgivningen i euroområdet, medföra lättnader i hushållens och företagens lånevillkor samt bidra till att inflationstakten åter närmar sig 2 procent, i enlighet med ECB:s huvudmål om att upprätthålla prisstabilitet.

| (3) | Den 22 januari 2015 beslutade ECB-rådet att utöka köpen av tillgångar med ett program för köp av den offentliga sektorns tillgångar på andrahandsmarknaderna (nedan kallat PSPP). Inom ramen för PSPP får de nationella centralbankerna, i förhållande till sina andelar i ECB:s fördelningsnyckel, samt ECB direkt köpa godtagbara omsättningsbara skuldebrev från godkända motparter på andrahandsmarknaderna. Detta beslut fattades som ett led i den gemensamma penningpolitiken mot bakgrund av en rad olika faktorer som väsentligt har ökat risken för att prisutvecklingsprognosen vänder nedåt på medellång sikt, vilket äventyrar ECB:s möjlighet att uppnå huvudmålet om att upprätthålla prisstabilitet. Till dessa faktorer hör bland annat att vidtagna penningpolitiska åtgärder inte har gett den penningstimulans som förväntat, att merparten av de indikatorer som avser faktisk och förväntad inflation i euroområdet – både åtgärder som avser den totala inflationen och åtgärder som undantar effekten av volatila komponenter, såsom energi och livsmedel – har sjunkit till historiskt låga värden samt att sannolikheten ökar för andrahandseffekter på löner och prissättning till följd av den betydande nedgången i oljepriserna. |
| --- | --- |

(3)

Den 22 januari 2015 beslutade ECB-rådet att utöka köpen av tillgångar med ett program för köp av den offentliga sektorns tillgångar på andrahandsmarknaderna (nedan kallat PSPP). Inom ramen för PSPP får de nationella centralbankerna, i förhållande till sina andelar i ECB:s fördelningsnyckel, samt ECB direkt köpa godtagbara omsättningsbara skuldebrev från godkända motparter på andrahandsmarknaderna. Detta beslut fattades som ett led i den gemensamma penningpolitiken mot bakgrund av en rad olika faktorer som väsentligt har ökat risken för att prisutvecklingsprognosen vänder nedåt på medellång sikt, vilket äventyrar ECB:s möjlighet att uppnå huvudmålet om att upprätthålla prisstabilitet. Till dessa faktorer hör bland annat att vidtagna penningpolitiska åtgärder inte har gett den penningstimulans som förväntat, att merparten av de indikatorer som avser faktisk och förväntad inflation i euroområdet – både åtgärder som avser den totala inflationen och åtgärder som undantar effekten av volatila komponenter, såsom energi och livsmedel – har sjunkit till historiskt låga värden samt att sannolikheten ökar för andrahandseffekter på löner och prissättning till följd av den betydande nedgången i oljepriserna.

| (4) | PSPP är en proportionerlig åtgärd som syftar till att minska riskerna i fråga om prisutvecklingsprognosen, eftersom programmet kommer att leda till ytterligare lättnader i de monetära och finansiella villkoren, bland annat de som är av betydelse för lånevillkoren för icke-finansiella bolag och hushåll i euroområdet, något som stimulerar de samlade konsumtions- och investeringsutgifterna i euroområdet och i slutänden bidrar till att inflationstakten på medellång sikt återgår till en nivå som ligger strax under 2 procent. Med tanke på att ECB:s styrräntor fortfarande ligger på låga nivåer och programmen för köp av den privata sektorns tillgångar bedöms ha gett mätbara, men otillräckliga resultat för att komma till rätta med de befintliga nedåtriskerna för prisstabiliteten, är det nödvändigt att utöka Eurosystemets penningpolitiska åtgärder med PSPP, ett instrument som har hög överföringspotential till realekonomin. Tack vare den portföljbalanserande effekten kommer PSPP:s omfattande köpvolym att bidra till att man kan nå det underliggande penningpolitiska målet att ge finansiella intermediärer incitament att tillhandahålla mer likviditet till interbankmarknaden samt öka krediten till ekonomin i euroområdet. |
| --- | --- |

(4)

PSPP är en proportionerlig åtgärd som syftar till att minska riskerna i fråga om prisutvecklingsprognosen, eftersom programmet kommer att leda till ytterligare lättnader i de monetära och finansiella villkoren, bland annat de som är av betydelse för lånevillkoren för icke-finansiella bolag och hushåll i euroområdet, något som stimulerar de samlade konsumtions- och investeringsutgifterna i euroområdet och i slutänden bidrar till att inflationstakten på medellång sikt återgår till en nivå som ligger strax under 2 procent. Med tanke på att ECB:s styrräntor fortfarande ligger på låga nivåer och programmen för köp av den privata sektorns tillgångar bedöms ha gett mätbara, men otillräckliga resultat för att komma till rätta med de befintliga nedåtriskerna för prisstabiliteten, är det nödvändigt att utöka Eurosystemets penningpolitiska åtgärder med PSPP, ett instrument som har hög överföringspotential till realekonomin. Tack vare den portföljbalanserande effekten kommer PSPP:s omfattande köpvolym att bidra till att man kan nå det underliggande penningpolitiska målet att ge finansiella intermediärer incitament att tillhandahålla mer likviditet till interbankmarknaden samt öka krediten till ekonomin i euroområdet.

| (5) | PSPP omfattar en rad olika skyddsmekanismer för att säkerställa att de planerade köpen står i proportion till programmets syften och att vederbörlig hänsyn har tagits till de relaterade finansiella riskerna, som begränsas genom riskhantering. För att se till så att marknaderna för godtagbara omsättningsbara skuldebrev fungerar smidigt och undvika att ordnade omstruktureringar av skulder försvåras, ska tröskelvärden tillämpas när centralbankerna i Eurosystemet köper denna form av värdepapper. |
| --- | --- |

(5)

PSPP omfattar en rad olika skyddsmekanismer för att säkerställa att de planerade köpen står i proportion till programmets syften och att vederbörlig hänsyn har tagits till de relaterade finansiella riskerna, som begränsas genom riskhantering. För att se till så att marknaderna för godtagbara omsättningsbara skuldebrev fungerar smidigt och undvika att ordnade omstruktureringar av skulder försvåras, ska tröskelvärden tillämpas när centralbankerna i Eurosystemet köper denna form av värdepapper.

| (6) | PSPP är helt i linje med de skyldigheter som centralbankerna i Eurosystemet ska uppfylla enligt fördragen, inklusive förbudet mot monetär finansiering, och påverkar inte Eurosystemets sätt att fungera i enlighet med principen om en öppen marknadsekonomi med fri konkurrens. |
| --- | --- |

(6)

PSPP är helt i linje med de skyldigheter som centralbankerna i Eurosystemet ska uppfylla enligt fördragen, inklusive förbudet mot monetär finansiering, och påverkar inte Eurosystemets sätt att fungera i enlighet med principen om en öppen marknadsekonomi med fri konkurrens.

| (7) | Vad gäller omfattningen av PSPP, ABSPP och CBPP3 kommer de samlade månadsköpen att leda till att marknaden tillförs likviditet motsvarande 60 miljarder euro. Köpen ska genomföras före utgången av september 2016 och under alla förhållanden fram till dess att ECB-rådet ser en varaktig justering av inflationsutvecklingen som är i linje med syftet att uppnå en inflationstakt som ligger strax under 2 procent på medellång sikt. |
| --- | --- |

(7)

Vad gäller omfattningen av PSPP, ABSPP och CBPP3 kommer de samlade månadsköpen att leda till att marknaden tillförs likviditet motsvarande 60 miljarder euro. Köpen ska genomföras före utgången av september 2016 och under alla förhållanden fram till dess att ECB-rådet ser en varaktig justering av inflationsutvecklingen som är i linje med syftet att uppnå en inflationstakt som ligger strax under 2 procent på medellång sikt.

| (8) | För att säkerställa att PSPP är effektivt klargör Eurosystemet härmed att det godtar samma behandling (enligt pari passu-principen) som privata investerare när det gäller omsättningsbara skuldebrev som Eurosystemet får köpa inom ramen för PSPP, i enlighet med villkoren för sådana instrument. |
| --- | --- |

(8)

För att säkerställa att PSPP är effektivt klargör Eurosystemet härmed att det godtar samma behandling (enligt pari passu-principen) som privata investerare när det gäller omsättningsbara skuldebrev som Eurosystemet får köpa inom ramen för PSPP, i enlighet med villkoren för sådana instrument.

| (9) | Eurosystemets köp av godtagbara omsättningsbara skuldinstrument inom ramen för PSPP bör ske decentraliserat, med vederbörlig hänsyn till marknadens prisbildning och funktionssätt, och ska samordnas av ECB för att därigenom säkerställa en enhetlig penningpolitik inom Eurosystemet. |
| --- | --- |

(9)

Eurosystemets köp av godtagbara omsättningsbara skuldinstrument inom ramen för PSPP bör ske decentraliserat, med vederbörlig hänsyn till marknadens prisbildning och funktionssätt, och ska samordnas av ECB för att därigenom säkerställa en enhetlig penningpolitik inom Eurosystemet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inrättande och omfattningen på PSPP

Härmed inrättar Eurosystemet PSPP, varigenom centralbankerna i Eurosystemet under vissa förhållanden ska köpa godtagbara omsättningsbara skuldebrev enligt definitionen i artikel 3 på andrahandsmarknaderna från godkända motparter enligt definitionen i artikel 7.

Artikel 2

Definitioner

I detta beslut avses med

1.   
  centralbank i Eurosystemet
  : ECB och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade de nationella centralbankerna),

2.   
  erkänt organ
  : enhet som Eurosystemet har klassificerat som detta med avseende på PSPP,

3.   
  internationell organisation
  : enhet enligt artikel 118 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (1) och som Eurosystemet har klassificerat som detta med avseende på PSPP,

4.   
  multilateral utvecklingsbank
  : enhet enligt artikel 117.2 i förordning (EU) nr 575/2013 som Eurosystemet har klassificerat som detta med avseende på PSPP,

5.   
  positivt granskningsresultat
  : det senare av följande båda beslut: beslutet från Europeiska stabilitetsmekanismens styrelse och, om Internationella valutafonden medfinansierar programmet för ekonomiskt stöd, beslutet från Internationella valutafondens exekutivstyrelse om att godkänna nästa utbetalning från det programmet, varvid ska gälla att båda dessa beslut krävs för att återuppta köp inom ramen för PSPP.

Förteckningar över de enheter som avses i punkterna 2–4 kommer att offentliggöras på ECB:s webbplats.

Artikel 3

Godtagbarhetskriterier för omsättningsbara skuldebrev

1.   Om inte annat följer av denna artikel ska omsättningsbara skuldebrev som är denominerade i euro och har emitterats av staten i en medlemsstat som har euro som valuta, av erkända organ i euroområdet, internationella organisationer i euroområdet och multilaterala utvecklingsbanker i euroområdet vara godtagbara för köp av centralbankerna i Eurosystemet inom ramen för PSPP. Om den beräknade köpvolymen inte kan uppnås, får ECB-rådet i undantagsfall besluta att köpa omsättningsbara skuldebrev som emitterats av andra enheter i euroområdet, i enlighet med villkoren i punkt 4.

2.   För att omsättningsbara skuldebrev ska vara godtagbara för köp inom ramen för PSPP måste de uppfylla godtagbarhetskriterierna för omsättningsbara tillgångar för Eurosystemets kredittransaktioner enligt bilaga I till riktlinje ECB/2011/14 (2) samt uppfylla följande krav:

| a) | Emittenten eller borgensmannen för de omsättningsbara skuldebreven ska ha en kreditbedömning på minst kreditkvalitetssteg 3 i Eurosystemets harmoniserade riskklasskala uttryckt i form av minst en offentlig kreditbedömning från ett externt institut för kreditbedömning (ECAI) som har godkänts inom Eurosystemets ramverk för kreditbedömning. |
| --- | --- |

a)

Emittenten eller borgensmannen för de omsättningsbara skuldebreven ska ha en kreditbedömning på minst kreditkvalitetssteg 3 i Eurosystemets harmoniserade riskklasskala uttryckt i form av minst en offentlig kreditbedömning från ett externt institut för kreditbedömning (ECAI) som har godkänts inom Eurosystemets ramverk för kreditbedömning.

| b) | Om flera externa institut för kreditbedömning har gjort bedömningar för en och samma emittent eller borgensman tillämpas först-bäst-regeln, dvs. den bästa ECAI-bedömningen för emittenten eller borgensmannen ska gälla. Om kreditkvalitetskraven fastställs vara uppfyllda på grundval av en ECAI-bedömning av en borgensman, ska garantin anses utgöra en godtagbar garanti enligt avsnitt 6.3.2 c i–iv i bilaga I till riktlinje ECB/2011/14. |
| --- | --- |

b)

Om flera externa institut för kreditbedömning har gjort bedömningar för en och samma emittent eller borgensman tillämpas först-bäst-regeln, dvs. den bästa ECAI-bedömningen för emittenten eller borgensmannen ska gälla. Om kreditkvalitetskraven fastställs vara uppfyllda på grundval av en ECAI-bedömning av en borgensman, ska garantin anses utgöra en godtagbar garanti enligt avsnitt 6.3.2 c i–iv i bilaga I till riktlinje ECB/2011/14.

| c) | Om en godtagbar ECAI:s kreditbedömning av emittenten eller borgensmannen inte uppfyller minst kreditkvalitetssteg 3 i Eurosystemets harmoniserade riskklasskala, ska de omsättningsbara skuldebreven endast vara godtagbara om de har emitterats eller fullt ut garanteras av staten i en medlemsstat i euroområdet som omfattas av ett program för ekonomiskt stöd och om ECB-rådet har upphävt tillämpningen av Eurosystemets kreditkvalitetströskel för dessa skuldebrev i enlighet med artikel 8 i riktlinje ECB/2014/31 (3). |
| --- | --- |

c)

Om en godtagbar ECAI:s kreditbedömning av emittenten eller borgensmannen inte uppfyller minst kreditkvalitetssteg 3 i Eurosystemets harmoniserade riskklasskala, ska de omsättningsbara skuldebreven endast vara godtagbara om de har emitterats eller fullt ut garanteras av staten i en medlemsstat i euroområdet som omfattas av ett program för ekonomiskt stöd och om ECB-rådet har upphävt tillämpningen av Eurosystemets kreditkvalitetströskel för dessa skuldebrev i enlighet med artikel 8 i riktlinje ECB/2014/31 (3).

| d) | Om ett pågående program för ekonomiskt stöd är föremål för granskning, ska godtagbarheten för köp inom ramen för PSPP upphävas för att återupptas först vid ett positivt granskningsresultat. |
| --- | --- |

d)

Om ett pågående program för ekonomiskt stöd är föremål för granskning, ska godtagbarheten för köp inom ramen för PSPP upphävas för att återupptas först vid ett positivt granskningsresultat.

3.   För att skuldebrev enligt punkterna 1 och 2 ska vara godtagbara för köp inom ramen för PSPP ska de ha en återstående löptid på minst två och högst trettio år vid den tidpunkt då de köps av en centralbank i Eurosystemet. För att underlätta ett smidigt genomförande ska omsättningsbara skuldinstrument med en återstående löptid på 30 år och 364 dagar vara godtagbara inom ramen för PSPP. De nationella centralbankerna ska också ersättningsköpa omsättningsbara skuldebrev som har emitterats av internationella organisationer och multilaterala utvecklingsbanker om det inte är möjligt att uppnå den planerade köpvolymen i omsättningsbara skuldebrev som har emitterats av stater och erkända organ.

4.   Centralbankerna i Eurosystemet får i undantagsfall föreslå ECB-rådet att offentliga icke-finansiella bolag inom deras jurisdiktion ska vara emittenter av omsättningsbara skuldinstrument som ska ersättningsköpas om det inte är möjligt att uppnå den planerade köpvolymen i omsättningsbara skuldinstrument emitterade av staten eller erkända organ inom deras jurisdiktion. De föreslagna offentliga icke-finansiella bolagen ska uppfylla åtminstone båda följande kriterier:

| — | Vara ett ”icke-finansiellt bolag” enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 (4). |
| --- | --- |

—

Vara ett ”icke-finansiellt bolag” enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 (4).

| — | Vara ett ”offentligt organ”, dvs. ett organ i den mening som avses i artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 3603/93 (5). |
| --- | --- |

—

Vara ett ”offentligt organ”, dvs. ett organ i den mening som avses i artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 3603/93 (5).

Efter ECB-rådets godkännande ska omsättningsbara skuldinstrument som är denominerade i euro, som har emitterats av sådana offentliga icke-finansiella bolag i euroområdet och som uppfyller i) godtagbarhetskriterierna för omsättningsbara tillgångar som säkerhet för Eurosystemets kredittransaktioner enligt avsnitt 6.2.1 i bilaga I till riktlinje ECB/2011/14, och ii) villkoren i punkterna 2 och 3 vara godtagbara för ersättningsköp inom ramen för PSPP.

5.   Principiellt sett är det tillåtet att köpa omsättningsbara skuldinstrument till nominellt värde med negativ avkastning fram till förfallodagen (eller med minimal avkastning) över räntan på inlåningsfaciliteten.

Artikel 4

Begränsningar i fråga om genomförandet av köp

1.   För att möjliggöra att ett marknadspris för godtagbara värdepapper kan bildas får ECB-rådet fastställa en period (”spärrperiod”) då det inte är tillåtet att genomföra köp av nyemitterade värdepapper eller värdepapper från tap-emissioner eller av omsättningsbara skuldinstrument med en återstående löptid som ligger nära (före eller efter) löptiden för de omsättbara skuldinstrument som ska emitteras. För syndikat ska denna spärrperiod beaktas före emissionen, i mån av möjlighet.

2.   För skuldebrev som har emitterats eller fullt ut garanteras av staten i en medlemsstat i euroområdet som omfattas av ett program för ekonomiskt stöd ska perioden då köp får genomföras inom ramen för PSPP generellt sett begränsas till två månader efter ett positivt granskningsresultat för respektive program, om det inte föreligger en exceptionell situation som motiverar till att köpen upphävs före en sådan period eller återupptas efter en sådan period och fram till dess att nästa granskning inleds.

Artikel 5

Övre gränser för köp

1.   Om inte annat följer av artikel 3 ska det inom PSPP tillämpas en övre gräns för hur stor andel av de omsättningsbara skuldebrev som uppfyller kriterierna i artikel 3 som centralbankerna i Eurosystemet får inneha av en emission med en och samma ISIN-kod, när innehaven i samtliga portföljer för Eurosystemets centralbanker ställs samman. Denna övre gräns ska inledningsvis fastställas till 25 procent för köpperiodens sex första månader och ECB-rådet ska därefter göra en förnyad bedömning.

2.   För de skuldebrev som avses i artikel 3.2 c ska det fastställas en annan övre gräns för andelen i en emission.

3.   Inom ramen för PSPP ska en emittents utelöpande skuldebrev sammanlagt uppgå till högst 33 procent av samtliga godtagbara omsättningsbara skuldebrev när det gäller de löptider som definieras i artikel 3, när innehaven i samtliga portföljer för Eurosystemets centralbanker ställs samman.

Artikel 6

Portföljallokering

1.   Sett till det sammanlagda värdet av köpta omsättningsbara skuldebrev som är godtagbara inom ramen för PSPP, ska 12 procent utgöras av värdepapper som har emitterats av godtagbara internationella organisationer och multilaterala utvecklingsbanker och 88 procent utgöras av värdepapper som har emitterats av godtagbara stater och erkända organ. Denna allokering kan komma att revideras av ECB-rådet. Endast de nationella centralbankerna får utföra köp av skuldebrev som har emitterats av godtagbara internationella organisationer och multilaterala utvecklingsbanker.

2.   De nationella centralbankernas andel av det totala marknadsvärdet för köp av omsättningsbara skuldebrev som är godtagbara inom ramen för PSPP ska vara 92 procent och resterande 8 procent ska köpas av ECB. Fördelningen av köp mellan olika jurisdiktioner ska följa fördelningsnyckeln för teckning av ECB:s kapital i enlighet med artikel 29 i ECBS-stadgan.

3.   Eurosystemets centralbanker ska tillämpa en specialiseringsordning för allokering av de omsättningsbara skuldebrev som ska köpas inom ramen för PSPP. ECB-rådet ska tillåta ad hoc-avvikelser från denna specialiseringsordning om objektiva överväganden skulle medföra att detta program inte kan uppfyllas eller om avvikelser på annat sätt är att rekommendera för att uppnå de övergripande penningpolitiska syftena med PSPP. Varje nationell centralbank ska framför allt köpa godtagbara värdepapper från emittenter inom sin egen jurisdiktion. Samtliga nationella centralbanker får köpa värdepapper som har emitterats av godtagbara internationella organisationer och multilaterala utvecklingsbanker. ECB ska köpa värdepapper som har emitterats av stater och erkända organ inom samtliga jurisdiktioner.

Artikel 7

Godkända motparter

Följande ska vara godkända motparter för PSPP:

| a) | Enheter som uppfyller godtagbarhetskriterierna för att delta i Eurosystemets penningpolitiska transaktioner enligt avsnitt 2.1 i bilaga I till riktlinje ECB/2011/14. |
| --- | --- |

a)

Enheter som uppfyller godtagbarhetskriterierna för att delta i Eurosystemets penningpolitiska transaktioner enligt avsnitt 2.1 i bilaga I till riktlinje ECB/2011/14.

| b) | Varje annan motpart som Eurosystemets centralbanker använder för investeringar i sina eurodenominerade investeringsportföljer. |
| --- | --- |

b)

Varje annan motpart som Eurosystemets centralbanker använder för investeringar i sina eurodenominerade investeringsportföljer.

Artikel 8

Öppenhet

1.   Eurosystemet ska varje vecka offentliggöra det aggregerade bokförda värdet för värdepappersinnehavet inom ramen för PSPP i kommentarerna till den konsoliderade veckobalansräkningen.

2.   Eurosystemet ska varje månad offentliggöra den viktade genomsnittliga återstående löptiden för sitt PSPP-innehav, uppdelat efter emittentens hemvist och med internationella organisationer och multilaterala utvecklingsbanker separerade från andra emittenter.

3.   Det bokförda värdet för värdepappersinnehavet inom ramen för PSPP ska varje vecka offentliggöras på ECB:s webbplats under ”Open market operations” (Öppna marknadstransaktioner).

Artikel 9

Värdepapperslån

Eurosystemet ska tillhandahålla de värdepapper som har köpts inom ramen för PSPP för värdepapperslån, inbegripet repor, i syfte att säkerställa att PSPP är effektivt.

Artikel 10

Slutbestämmelse

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts på ECB:s webbplats. Det ska tillämpas från och med den 9 mars 2015.

Utfärdat i Nicosia den 4 mars 2015.

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

1

(2)  Riktlinje ECB/2011/14 av den 20 september 2011 om Eurosystemets penningpolitiska instrument och förfaranden (EUT L 331, 14.12.2011, s. 1).

2

(3)  Riktlinje ECB/2014/31 av den 9 juli 2014 om ytterligare tillfälliga åtgärder som berör Eurosystemets refinansieringstransaktioner och de säkerheter som godtas samt om ändring av riktlinje ECB/2007/9 (EUT L 240, 13.8.2014, s. 28).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (EUT L 174, 26.6.2013, s. 1).

4

(5)  Rådets förordning (EG) nr 3603/93 av den 13 december 1993 om fastställande av definitioner för tillämpningen av de förbud som avses i artiklarna 104 och 104b.1 i fördraget (EGT L 332, 31.12.1993, s. 1).

5

---

Rättelser

| 14.5.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 121/25 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 121/25

---

Rättelse till Tilläggsprotokoll till avtalet om handel, utveckling och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Sydafrika, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 117 av den 8 maj 2015
  )

På sidan 10 ska det

i stället för:

”Съставено в Кейп Таун на дванадесети март и в Рига на двадесет и седми март две хиляди и петнадесета година.

Hecho en Ciudad del Cabo el doce de marzo y en Riga el veintisiete de marzo de dos mil quince.

V Kapském Městě dne dvanáctého března a v Rize dne dvacátého sedmého března dva tisíce patnáct.

Udfærdiget i Cape Town den tolvte marts og i Riga den syvogtyvende marts to tusind og femten.

Geschehen zu Kapstadt am zwölften März und zu Riga am siebenundzwanzigsten März zweitausendfünfzehn.

Sõlmitud kahe tuhande viieteistkümnenda aasta märtsikuu kaheteistkümnendal päeval Kaplinnas ja kahekümne seitsmendal päeval Riias.

Έγινε στο Κέιπ Τάουν τη δωδέκατη ημέρα του Μαρτίου και στη Ρίγα την εικοστή έβδομη ημέρα του Μαρτίου του έτους δύο χιλιάδες δεκαπέντε.

Done at Cape Town on the twelfth day of March and at Riga on the twenty-seventh day of March in the year two thousand and fifteen.

Fait au Cap, le douze mars, et à Riga, le vingt-sept mars deux mille quinze.

Sastavljeno u Cape Townu dana dvanaestog ožujka te u Rigi dana dvadeset sedmog ožujka godine dvije tisuće petnaeste.

Fatto a Città del Capo il dodici marzo e a Riga il ventisette marzo dell'anno duemilaquindici.

Keiptaunā, divi tūkstoši piecpadsmitā gada divpadsmitajā martā, un Rīgā, divi tūkstoši piecpadsmitā gada divdesmit septītajā martā.

Priimta Keiptaune du tūkstančiai penkioliktųjų metų kovo dvyliktą dieną ir Rygoje kovo dvidešimt septintą dieną.

Kelt Fokvárosban, a kétezer-tizenötödik év március havának tizenkettedik napján, illetve Rigában, március havának huszonhetedik napján.

Magħmul f'Cape Town fit-tnax-il jum ta' Marzu u f'Riga fis-sebgħa u għoxrin jum ta' Marzu tas-sena elfejn u ħmistax.

Gedaan te Kaapstad, de twaalfde maart, en te Riga, de zevenentwintigste maart tweeduizend vijftien.

Sporządzono w Cape Town dnia dwunastego marca oraz w Rydze dnia dwudziestego siódmego marca dwa tysiące piętnastego roku.

Feito na Cidade do Cabo aos doze dias do mês de março e em Riga aos vinte e sete dias do mês de março de dois mil e quinze.

Întocmit la Cape Town, la doisprezece martie și la Riga, la douăzeci și șapte martie, în anul două mii cincisprezece.

V Kapskom Meste dvanásteho marca a v Rige dvadsiateho siedmeho marca roku dvetisíc pätnásť.

V Cape Townu, dvanajstega marca, in v Rigi, sedemindvajsetega marca dva tisoč petnajst.

Tehty Kapkaupungissa kahdentenatoista päivänä maaliskuuta ja Riiassa kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä maaliskuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.

Som skedde i Kapstaden den tolfte mars och i Riga den tjugosjunde mars år tjugohundrafemton.”

vara:

”Съставено в Кейп Таун на дванадесети март и в Рига на двадесет и седми март две хиляди и петнадесета година.

Hecho en Ciudad del Cabo el doce de marzo y en Riga el veintisiete de marzo de dos mil quince.

V Kapském Městě dne dvanáctého března a v Rize dne dvacátého sedmého března dva tisíce patnáct.

Udfærdiget i Cape Town den tolvte marts og i Riga den syvogtyvende marts to tusind og femten.

Geschehen zu Kapstadt am zwölften März und zu Riga am siebenundzwanzigsten März zweitausendfünfzehn.

Sõlmitud kahe tuhande viieteistkümnenda aasta märtsikuu kaheteistkümnendal päeval Kaplinnas ja kahekümne seitsmendal päeval Riias.

Έγινε στο Κέιπ Τάουν τη δωδέκατη ημέρα του Μαρτίου και στη Ρίγα την εικοστή έβδομη ημέρα του Μαρτίου του έτους δύο χιλιάδες δεκαπέντε.

Done at Cape Town on the twelfth day of March and at Riga on the twenty-seventh day of March in the year two thousand and fifteen.

Fait au Cap, le douze mars, et à Riga, le vingt-sept mars deux mille quinze.

Sastavljeno u Cape Townu dana dvanaestog ožujka te u Rigi dana dvadeset sedmog ožujka godine dvije tisuće petnaeste.

Fatto a Città del Capo il dodici marzo e a Riga il ventisette marzo dell'anno duemilaquindici.

Keiptaunā, divi tūkstoši piecpadsmitā gada divpadsmitajā martā, un Rīgā, divi tūkstoši piecpadsmitā gada divdesmit septītajā martā.

Priimta Keiptaune du tūkstančiai penkioliktųjų metų kovo dvyliktą dieną ir Rygoje kovo dvidešimt septintą dieną.

Kelt Fokvárosban, a kétezer-tizenötödik év március havának tizenkettedik napján, illetve Rigában, március havának huszonhetedik napján.

Magħmul f'Cape Town fit-tnax-il jum ta' Marzu u f'Riga fis-sebgħa u għoxrin jum ta' Marzu tas-sena elfejn u ħmistax.

Gedaan te Kaapstad, de twaalfde maart, en te Riga, de zevenentwintigste maart tweeduizend vijftien.

Sporządzono w Cape Town dnia dwunastego marca oraz w Rydze dnia dwudziestego siódmego marca dwa tysiące piętnastego roku.

Feito na Cidade do Cabo aos doze dias do mês de março e em Riga aos vinte e sete dias do mês de março de dois mil e quinze.

Întocmit la Cape Town, la doisprezece martie și la Riga, la douăzeci și șapte martie, în anul două mii cincisprezece.

V Kapskom Meste dvanásteho marca a v Rige dvadsiateho siedmeho marca roku dvetisíc pätnásť.

V Cape Townu, dvanajstega marca, in v Rigi, sedemindvajsetega marca dva tisoč petnajst.

Tehty Kapkaupungissa kahdentenatoista päivänä maaliskuuta ja Riiassa kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä maaliskuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.

Som skedde i Kapstaden den tolfte mars och i Riga den tjugosjunde mars år tjugohundrafemton.

За държавите-членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Za države članice

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu Państw Członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

På medlemsstaternas vägnar

Image

За Европейската общнoст

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Za Europsku uniju

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

For the Republic of South Africa

wa Repapoliki ya Afrika Borwa

Ya Rephaboliki ya Afrika Borwa

Wa Rephaboliki ya Aforika Borwa

WeRiphabliki yaseNingizimu Afrika

wa Rephabuliki ya Afurika Tshipembe

Wa Riphabliki ra Afrika-Dzonga

Vir die Republiek van Suid-Afrika

WeRiphabhliki yeSewula Afrika

WeRiphablikhi yoMzantsi Afrika

WeRiphabhulikhi yaseNingizimu Afrika

Image”

---