# Europos Sąjungos L 207/2015

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 207 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 58 tomas2015m. rugpjūčio 4d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 207

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

58 tomas2015m. rugpjūčio 4d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | * | 2015 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1339 dėl Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo Dohos pakeitimo sudarymo Europos Sąjungos vardu ir bendro pagal jį prisiimtų įsipareigojimų vykdymo | 1 |
| | | Kioto protokolo Dohos pakeitimas | 6 |
| | * | 2015 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1340 dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Islandijos susitarimo dėl Islandijos dalyvavimo bendrai vykdant Europos Sąjungos, jos valstybių narių ir Islandijos įsipareigojimus Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo antruoju įsipareigojimų laikotarpiu sudarymo Europos Sąjungos vardu | 15 |
| | | Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Islandijos susitarimas dėl Islandijos dalyvavimo bendrai vykdant Europos Sąjungos, jos valstybių narių ir Islandijos įsipareigojimus Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo antruoju įsipareigojimų laikotarpiu | 17 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2015 m. kovo 12 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/1341, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1236/2010, kuriuo nustatoma kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema, taikytina Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose | 32 |
| | * | 2015 m. balandžio 22 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/1342, kuriuo iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 549/2013 A priede pateiktos metodologijos nuostatos, susijusios su produktų pagal veiklos rūšį klasifikatoriumi (
  1
  ) | 35 |
| | | 2015 m. rugpjūčio 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1343, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 37 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2014 m. spalio 1 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/1344 dėl valstybės pagalbos SA.18857 (2012/C, ex 2011/NN) – Tariama pagalba Vesteroso oro uostui ir Ryanair Ltd

  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 6832)

   (
  1
  ) | 40 |
| | * | 2015 m. liepos 31 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/1345 dėl nuorodų į virvelių ir įveriamųjų virvelių vaikiškuose drabužiuose, nešiojamųjų lopšių ir atramų, saugos užtvarų ir buitinių vystyklių standartus skelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/95/EB (
  1
  ) | 73 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

*

2015 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1339 dėl Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo Dohos pakeitimo sudarymo Europos Sąjungos vardu ir bendro pagal jį prisiimtų įsipareigojimų vykdymo

1

Kioto protokolo Dohos pakeitimas

6

*

2015 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1340 dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Islandijos susitarimo dėl Islandijos dalyvavimo bendrai vykdant Europos Sąjungos, jos valstybių narių ir Islandijos įsipareigojimus Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo antruoju įsipareigojimų laikotarpiu sudarymo Europos Sąjungos vardu

15

Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Islandijos susitarimas dėl Islandijos dalyvavimo bendrai vykdant Europos Sąjungos, jos valstybių narių ir Islandijos įsipareigojimus Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo antruoju įsipareigojimų laikotarpiu

17

REGLAMENTAI

*

2015 m. kovo 12 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/1341, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1236/2010, kuriuo nustatoma kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema, taikytina Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose

32

*

2015 m. balandžio 22 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/1342, kuriuo iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 549/2013 A priede pateiktos metodologijos nuostatos, susijusios su produktų pagal veiklos rūšį klasifikatoriumi (
  1
  )

1

35

2015 m. rugpjūčio 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1343, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

37

SPRENDIMAI

*

2014 m. spalio 1 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/1344 dėl valstybės pagalbos SA.18857 (2012/C, ex 2011/NN) – Tariama pagalba Vesteroso oro uostui ir Ryanair Ltd

  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 6832)

   (
  1
  )

Ryanair Ltd

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 6832)

1

40

*

2015 m. liepos 31 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/1345 dėl nuorodų į virvelių ir įveriamųjų virvelių vaikiškuose drabužiuose, nešiojamųjų lopšių ir atramų, saugos užtvarų ir buitinių vystyklių standartus skelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/95/EB (
  1
  )

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

1

73

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/95/ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2013/34/ES nuostatos dėl tam tikrų didžiųjų įmonių ir grupių nefinansinės ir įvairovės informacijos atskleidimo, klaidų ištaisymas ( OL L 330, 2014 11 15 ) | 75 |

Klaidų ištaisymas

*

2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/95/ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2013/34/ES nuostatos dėl tam tikrų didžiųjų įmonių ir grupių nefinansinės ir įvairovės informacijos atskleidimo, klaidų ištaisymas ( OL L 330, 2014 11 15 )

( OL L 330, 2014 11 15 )

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 4.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 207/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 207/1

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2015/1339

2015 m. liepos 13 d.

dėl Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo Dohos pakeitimo sudarymo Europos Sąjungos vardu ir bendro pagal jį prisiimtų įsipareigojimų vykdymo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktu,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą (1),

kadangi:

| (1) | 2012 m. gruodžio mėn. Dohos klimato kaitos konferencijoje Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo (toliau – Kioto protokolas) šalys priėmė Dohos pakeitimą, kuriuo nustatomas antrasis Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpis nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. (Dohos pakeitimas). Dohos pakeitimu iš dalies keičiamas Kioto protokolo B priedas, kuriame į tą priedą įrašytoms šalims nustatomi teisiškai privalomi antrojo laikotarpio išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo papildomi įpareigojimai, taip pat iš dalies keičiamos ir papildomai nustatomos šalių išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimų vykdymo antruoju įsipareigojimų laikotarpiu sąlygos; |
| --- | --- |

(1)

2012 m. gruodžio mėn. Dohos klimato kaitos konferencijoje Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo (toliau – Kioto protokolas) šalys priėmė Dohos pakeitimą, kuriuo nustatomas antrasis Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpis nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. (Dohos pakeitimas). Dohos pakeitimu iš dalies keičiamas Kioto protokolo B priedas, kuriame į tą priedą įrašytoms šalims nustatomi teisiškai privalomi antrojo laikotarpio išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo papildomi įpareigojimai, taip pat iš dalies keičiamos ir papildomai nustatomos šalių išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimų vykdymo antruoju įsipareigojimų laikotarpiu sąlygos;

| (2) | Sąjunga ir jos valstybės narės pritarė Dohos pakeitimui, kuris įeina į dokumentų rinkinį, pagal kurį Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (toliau – Konvencija) šalys susitarė iki 2015 m. pabaigos priimti pagal Konvenciją visoms šalims taikomą protokolą – kitą teisinį dokumentą ar teisinę galią turinčią bendrai sutartą instrumentą, – nustatant, kad toks protokolas, dokumentas ar instrumentas įsigaliotų ir būtų pradėtas taikyti nuo 2020 m. Derybos dėl šio teisiškai privalomo dokumento vyksta Durbano efektyvesnių veiksmų platformos ad hoc darbo grupėje; |
| --- | --- |

(2)

Sąjunga ir jos valstybės narės pritarė Dohos pakeitimui, kuris įeina į dokumentų rinkinį, pagal kurį Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (toliau – Konvencija) šalys susitarė iki 2015 m. pabaigos priimti pagal Konvenciją visoms šalims taikomą protokolą – kitą teisinį dokumentą ar teisinę galią turinčią bendrai sutartą instrumentą, – nustatant, kad toks protokolas, dokumentas ar instrumentas įsigaliotų ir būtų pradėtas taikyti nuo 2020 m. Derybos dėl šio teisiškai privalomo dokumento vyksta Durbano efektyvesnių veiksmų platformos ad hoc darbo grupėje;

| (3) | Dohos pakeitimą turi priimti Kioto protokolo šalys; jį priėmusioms šalims jis įsigalios devyniasdešimtą dieną po dienos, kurią Konvencijos depozitaras iš ne mažiau kaip trijų ketvirtadalių Kioto protokolo šalių bus gavęs priėmimo dokumentus. Dohos pakeitimui įsigalioti iš viso reikia 144 priėmimo dokumentų; |
| --- | --- |

(3)

Dohos pakeitimą turi priimti Kioto protokolo šalys; jį priėmusioms šalims jis įsigalios devyniasdešimtą dieną po dienos, kurią Konvencijos depozitaras iš ne mažiau kaip trijų ketvirtadalių Kioto protokolo šalių bus gavęs priėmimo dokumentus. Dohos pakeitimui įsigalioti iš viso reikia 144 priėmimo dokumentų;

| (4) | Taryba 2012 m. kovo 9 d. išvadose sutiko antrajam Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpiui pasiūlyti Sąjungos bei jos valstybių narių įsipareigojimą dėl 20 % bendro kiekybinio išmetamųjų teršalų sumažinimo. Tas įsipareigojimas nustatytas remiantis bendru išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu, kuris leidžiamas 2013–2020 m. laikotarpiu pagal klimato kaitos ir energetikos teisės aktų rinkinį (2); |
| --- | --- |

(4)

Taryba 2012 m. kovo 9 d. išvadose sutiko antrajam Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpiui pasiūlyti Sąjungos bei jos valstybių narių įsipareigojimą dėl 20 % bendro kiekybinio išmetamųjų teršalų sumažinimo. Tas įsipareigojimas nustatytas remiantis bendru išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu, kuris leidžiamas 2013–2020 m. laikotarpiu pagal klimato kaitos ir energetikos teisės aktų rinkinį (2);

| (5) | Taryba, laikydamasi šio principo, taip pat pritarė nuostatai, kad konkrečių valstybių narių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įpareigojimai turi neviršyti Sąjungos teisės aktais nustatytų įpareigojimų ir kad pagal Kioto protokolą įsipareigojimas turi būti grindžiamas baziniais metais valstybių narių išmestų išmetamųjų teršalų kiekio suma. Atitinkamai Sąjunga ir jos valstybės narės Dohos klimato kaitos konferencijoje pritarė kiekybiniam išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimui, kuriuo jų metiniai vidutiniai antruoju įsipareigojimų laikotarpiu išmestų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiai apribojami iki 80 % jų baziniais metais išmestų teršalų kiekio sumos. Tai atspindėta Dohos pakeitime; |
| --- | --- |

(5)

Taryba, laikydamasi šio principo, taip pat pritarė nuostatai, kad konkrečių valstybių narių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įpareigojimai turi neviršyti Sąjungos teisės aktais nustatytų įpareigojimų ir kad pagal Kioto protokolą įsipareigojimas turi būti grindžiamas baziniais metais valstybių narių išmestų išmetamųjų teršalų kiekio suma. Atitinkamai Sąjunga ir jos valstybės narės Dohos klimato kaitos konferencijoje pritarė kiekybiniam išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimui, kuriuo jų metiniai vidutiniai antruoju įsipareigojimų laikotarpiu išmestų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiai apribojami iki 80 % jų baziniais metais išmestų teršalų kiekio sumos. Tai atspindėta Dohos pakeitime;

| (6) | laikydamasi 2012 m. kovo 9 d. Tarybos išvadų, Sąjunga bei jos valstybės narės taip pat pasiūlė pereiti prie 30 % sumažinimo ne vėliau kaip 2020 m., lyginant su 1990 m. lygiu, tikslo, kuris būtų dalis pasaulinio visaapimančio susitarimo, skirto laikotarpiui po 2012 m., su sąlyga, kad kitos išsivysčiusios valstybės įsipareigotų siekti panašių išmetamųjų teršalų mažinimo tikslų, ir kad besivystančios valstybės atitinkamai prisidėtų pagal savo įsipareigojimus ir galimybes. Šis pasiūlymas taip pat atspindėtas Dohos pakeitime; |
| --- | --- |

(6)

laikydamasi 2012 m. kovo 9 d. Tarybos išvadų, Sąjunga bei jos valstybės narės taip pat pasiūlė pereiti prie 30 % sumažinimo ne vėliau kaip 2020 m., lyginant su 1990 m. lygiu, tikslo, kuris būtų dalis pasaulinio visaapimančio susitarimo, skirto laikotarpiui po 2012 m., su sąlyga, kad kitos išsivysčiusios valstybės įsipareigotų siekti panašių išmetamųjų teršalų mažinimo tikslų, ir kad besivystančios valstybės atitinkamai prisidėtų pagal savo įsipareigojimus ir galimybes. Šis pasiūlymas taip pat atspindėtas Dohos pakeitime;

| (7) | Sąjungos ir jos valstybių narių tikslai išvardyti Dohos pakeitimo tekste su pridėta išnaša, kurioje teigiama, kad tie tikslai grindžiami Europos Sąjungos ir jos valstybių narių susitarimu juos įgyvendinti bendrai, kaip numatyta Kioto protokolo 4 straipsnyje. Priimdamos Dohos pakeitimą Europos Sąjunga, jos valstybės narės, Kroatija ir Islandija pateikė bendrą deklaraciją, nurodydamos ketinimą antrojo laikotarpio įsipareigojimus vykdyti bendrai. Ši deklaracija įtraukta į konferencijos ataskaitą ir pakartota 2012 m. gruodžio 17 d. Tarybos išvadose; |
| --- | --- |

(7)

Sąjungos ir jos valstybių narių tikslai išvardyti Dohos pakeitimo tekste su pridėta išnaša, kurioje teigiama, kad tie tikslai grindžiami Europos Sąjungos ir jos valstybių narių susitarimu juos įgyvendinti bendrai, kaip numatyta Kioto protokolo 4 straipsnyje. Priimdamos Dohos pakeitimą Europos Sąjunga, jos valstybės narės, Kroatija ir Islandija pateikė bendrą deklaraciją, nurodydamos ketinimą antrojo laikotarpio įsipareigojimus vykdyti bendrai. Ši deklaracija įtraukta į konferencijos ataskaitą ir pakartota 2012 m. gruodžio 17 d. Tarybos išvadose;

| (8) | nusprendusios bendrai vykdyti įsipareigojimus pagal Kioto protokolo 4 straipsnį, Sąjunga ir jos valstybės narės, pagal to straipsnio 6 dalį ir Kioto protokolo 24 straipsnio 2 dalį, yra bendrai atsakingos už Kioto protokolo 3 straipsnio 1a dalyje numatytų kiekybinių išmetamųjų teršalų sumažinimo įsipareigojimų vykdymą. Atitinkamai ir pagal Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalį valstybės narės atskirai ir drauge įpareigotos imtis visų reikiamų priemonių, bendro ar specifinio pobūdžio, siekdamos užtikrinti, kad būtų vykdomi įpareigojimai, atsiradę dėl Sąjungos institucijų veiksmų, kad būtų lengviau vykdyti minėtus įsipareigojimus, ir susilaikyti nuo veiksmų, kurie galėtų kelti grėsmę jų įvykdymui; |
| --- | --- |

(8)

nusprendusios bendrai vykdyti įsipareigojimus pagal Kioto protokolo 4 straipsnį, Sąjunga ir jos valstybės narės, pagal to straipsnio 6 dalį ir Kioto protokolo 24 straipsnio 2 dalį, yra bendrai atsakingos už Kioto protokolo 3 straipsnio 1a dalyje numatytų kiekybinių išmetamųjų teršalų sumažinimo įsipareigojimų vykdymą. Atitinkamai ir pagal Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalį valstybės narės atskirai ir drauge įpareigotos imtis visų reikiamų priemonių, bendro ar specifinio pobūdžio, siekdamos užtikrinti, kad būtų vykdomi įpareigojimai, atsiradę dėl Sąjungos institucijų veiksmų, kad būtų lengviau vykdyti minėtus įsipareigojimus, ir susilaikyti nuo veiksmų, kurie galėtų kelti grėsmę jų įvykdymui;

| (9) | toje pačioje deklaracijoje Sąjunga, jos valstybės narės, Kroatija ir Islandija, remdamosi Kioto protokolo 4 straipsnio 1 dalimi, kuria šalims leidžiama jų įsipareigojimus pagal Kioto protokolo 3 straipsnį vykdyti bendrai, pareiškė, kad Kioto protokolo 3 straipsnio 7b dalis bus taikoma bendrai nustatytajai normai pagal Sąjungos, jos valstybių narių, Kroatijos ir Islandijos bendro įsipareigojimų vykdymo susitarimą ir nebus taikoma atskirai jokiai valstybei narei, Kroatijai ar Islandijai. 2009 m. gruodžio 15 d. susitikime Taryba palankiai vertino Islandijos prašymą, kad jos antrojo laikotarpio įsipareigojimai būtų vykdomi kartu su Sąjunga ir jos valstybėmis narėmis, ir paragino Komisiją pateikti rekomendaciją pradėti būtinas derybas su Islandija dėl susitarimo, kuris atitiktų Sąjungos klimato kaitos ir energetikos teisės aktų rinkinyje nustatytus principus ir kriterijus. Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Islandijos susitarime dėl Islandijos dalyvavimo bendrai vykdant Europos Sąjungos, jos valstybių narių ir Islandijos įsipareigojimus Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo antruoju įsipareigojimų laikotarpiu (3) (Susitarimas su Islandija) nustatomos to dalyvavimo sąlygos; |
| --- | --- |

(9)

toje pačioje deklaracijoje Sąjunga, jos valstybės narės, Kroatija ir Islandija, remdamosi Kioto protokolo 4 straipsnio 1 dalimi, kuria šalims leidžiama jų įsipareigojimus pagal Kioto protokolo 3 straipsnį vykdyti bendrai, pareiškė, kad Kioto protokolo 3 straipsnio 7b dalis bus taikoma bendrai nustatytajai normai pagal Sąjungos, jos valstybių narių, Kroatijos ir Islandijos bendro įsipareigojimų vykdymo susitarimą ir nebus taikoma atskirai jokiai valstybei narei, Kroatijai ar Islandijai. 2009 m. gruodžio 15 d. susitikime Taryba palankiai vertino Islandijos prašymą, kad jos antrojo laikotarpio įsipareigojimai būtų vykdomi kartu su Sąjunga ir jos valstybėmis narėmis, ir paragino Komisiją pateikti rekomendaciją pradėti būtinas derybas su Islandija dėl susitarimo, kuris atitiktų Sąjungos klimato kaitos ir energetikos teisės aktų rinkinyje nustatytus principus ir kriterijus. Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Islandijos susitarime dėl Islandijos dalyvavimo bendrai vykdant Europos Sąjungos, jos valstybių narių ir Islandijos įsipareigojimus Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo antruoju įsipareigojimų laikotarpiu (3) (Susitarimas su Islandija) nustatomos to dalyvavimo sąlygos;

| (10) | pagal Kioto protokolo 4 straipsnį šalys, kurios susitaria bendrai vykdyti pagal protokolo 3 straipsnį prisiimtus įsipareigojimus, turi atitinkamame bendro įsipareigojimų vykdymo susitarime nurodyti kiekvienai jo šaliai paskirtą išmetamųjų teršalų kiekį. Pagal Kioto protokolą bendro įsipareigojimų vykdymo susitarimo šalys ratifikavimo arba priėmimo dokumentų deponavimo dieną turi Konvencijos sekretoriatui pateikti to susitarimo sąlygas; |
| --- | --- |

(10)

pagal Kioto protokolo 4 straipsnį šalys, kurios susitaria bendrai vykdyti pagal protokolo 3 straipsnį prisiimtus įsipareigojimus, turi atitinkamame bendro įsipareigojimų vykdymo susitarime nurodyti kiekvienai jo šaliai paskirtą išmetamųjų teršalų kiekį. Pagal Kioto protokolą bendro įsipareigojimų vykdymo susitarimo šalys ratifikavimo arba priėmimo dokumentų deponavimo dieną turi Konvencijos sekretoriatui pateikti to susitarimo sąlygas;

| (11) | pagal Konvenciją ir Kioto protokolą atsakomybė už valstybių narių išmestus teršalus visų pirma tenka joms. Siekdamos palengvinti apskaitą ir įsipareigojimų laikymąsi antruoju įsipareigojimų laikotarpiu jos nusprendė Sąjungai pavesti dalies jų nustatytosios normos vienetų tvarkymą, sukurdamos Sąjungos nustatytąją normą; |
| --- | --- |

(11)

pagal Konvenciją ir Kioto protokolą atsakomybė už valstybių narių išmestus teršalus visų pirma tenka joms. Siekdamos palengvinti apskaitą ir įsipareigojimų laikymąsi antruoju įsipareigojimų laikotarpiu jos nusprendė Sąjungai pavesti dalies jų nustatytosios normos vienetų tvarkymą, sukurdamos Sąjungos nustatytąją normą;

| (12) | laikantis galiojančių Sąjungos teisės aktų, atitinkamas Sąjungai paskirtas išmetamųjų teršalų kiekis apima tas Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB (4) reglamentuojamas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančias dujas, kurios yra įtrauktos į Kioto protokolo A priedą; |
| --- | --- |

(12)

laikantis galiojančių Sąjungos teisės aktų, atitinkamas Sąjungai paskirtas išmetamųjų teršalų kiekis apima tas Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB (4) reglamentuojamas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančias dujas, kurios yra įtrauktos į Kioto protokolo A priedą;

| (13) | atitinkami valstybėms narėms ir Islandijai paskirti išmetamųjų teršalų kiekiai apima jų teritorijose iš šaltinių išmetamas ir absorbentais pašalinamas šiltnamio efektą sukeliančias dujas, kurių šaltiniai ir absorbentai neįtraukti į Direktyvą 2003/87/EB, bet patenka į Kioto protokolo taikymo sritį. Tai apima visus iš šaltinių išmestus ir absorbentais pašalintus dėl žmogaus vykdomos veiklos žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir miškininkystės (LULUCF) sektoriuje, įtrauktos į Kioto protokolo 3 straipsnio 3 ir 4 dalis, teršalų kiekius, kuriuos apskaičiuoja atitinkamos valstybės narės ir Islandija, taip pat visus išmesto azoto trifluorido (NF3) kiekius; |
| --- | --- |

(13)

atitinkami valstybėms narėms ir Islandijai paskirti išmetamųjų teršalų kiekiai apima jų teritorijose iš šaltinių išmetamas ir absorbentais pašalinamas šiltnamio efektą sukeliančias dujas, kurių šaltiniai ir absorbentai neįtraukti į Direktyvą 2003/87/EB, bet patenka į Kioto protokolo taikymo sritį. Tai apima visus iš šaltinių išmestus ir absorbentais pašalintus dėl žmogaus vykdomos veiklos žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir miškininkystės (LULUCF) sektoriuje, įtrauktos į Kioto protokolo 3 straipsnio 3 ir 4 dalis, teršalų kiekius, kuriuos apskaičiuoja atitinkamos valstybės narės ir Islandija, taip pat visus išmesto azoto trifluorido (NF3) kiekius;

| (14) | visi grynieji išmetamųjų teršalų iš LULUCF sektoriaus ir išmesto NF3 kiekiai valstybėje narėje gali būti kompensuojami tai valstybei narei pasiekiant geresnių rezultatų kituose sektoriuose, kurie nėra Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos dalis, arba naudojantis Kioto protokolo lanksčiaisiais mechanizmais. Valstybė narė taip pat gali naudoti iš pirmojo įsipareigojimų laikotarpio perkeltus perteklinius taršos leidimus, turimus tos valstybės narės ankstesnio laikotarpio pertekliaus rezerve (ALPR), kad padengtų išmetamųjų teršalų iš LULUCF sektoriaus ir išmesto NF3 kiekius, ta apimtimi, kiek išmetamas kiekis viršija jai nustatytą normą. Jei paaiškėtų, kad valstybėje narėje vis tiek esama daug nenumatytų grynųjų išmetamųjų teršalų iš LULUCF sektoriaus ir išmesto NF3 kiekių nepaisant jos įgyvendinamos griežtos tokių teršalų ribojimo politikos, Komisija turėtų svarstyti kitus sprendimus, kaip padėti tokiai valstybei narei; |
| --- | --- |

(14)

visi grynieji išmetamųjų teršalų iš LULUCF sektoriaus ir išmesto NF3 kiekiai valstybėje narėje gali būti kompensuojami tai valstybei narei pasiekiant geresnių rezultatų kituose sektoriuose, kurie nėra Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos dalis, arba naudojantis Kioto protokolo lanksčiaisiais mechanizmais. Valstybė narė taip pat gali naudoti iš pirmojo įsipareigojimų laikotarpio perkeltus perteklinius taršos leidimus, turimus tos valstybės narės ankstesnio laikotarpio pertekliaus rezerve (ALPR), kad padengtų išmetamųjų teršalų iš LULUCF sektoriaus ir išmesto NF3 kiekius, ta apimtimi, kiek išmetamas kiekis viršija jai nustatytą normą. Jei paaiškėtų, kad valstybėje narėje vis tiek esama daug nenumatytų grynųjų išmetamųjų teršalų iš LULUCF sektoriaus ir išmesto NF3 kiekių nepaisant jos įgyvendinamos griežtos tokių teršalų ribojimo politikos, Komisija turėtų svarstyti kitus sprendimus, kaip padėti tokiai valstybei narei;

| (15) | atsižvelgiant į 2012 m. kovo 9 d. Tarybos išvadas ir Sąjungos bei jos valstybių narių pasiūlymą antruoju laikotarpiu prisiimti 80 % įsipareigojimą, valstybėms narėms paskirti išmetamųjų teršalų kiekiai yra lygūs 2013–2020 m. laikotarpio valstybėms narėms skirtų metinių išmetamųjų teršalų kvotų, nustatytų pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 406/2009/EB, sumai (5). Ta norma, grindžiama Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos ketvirtojoje vertinimo ataskaitoje pateiktomis visuotinio atšilimo potencialo vertėmis, buvo nustatyta pagal Komisijos sprendimo 2013/162/ES (6) II priedą ir patikslinta Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2013/634/ES (7). Islandijai skirtas išmetamųjų teršalų kiekis buvo nustatytas Susitarime su Islandija; |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgiant į 2012 m. kovo 9 d. Tarybos išvadas ir Sąjungos bei jos valstybių narių pasiūlymą antruoju laikotarpiu prisiimti 80 % įsipareigojimą, valstybėms narėms paskirti išmetamųjų teršalų kiekiai yra lygūs 2013–2020 m. laikotarpio valstybėms narėms skirtų metinių išmetamųjų teršalų kvotų, nustatytų pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 406/2009/EB, sumai (5). Ta norma, grindžiama Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos ketvirtojoje vertinimo ataskaitoje pateiktomis visuotinio atšilimo potencialo vertėmis, buvo nustatyta pagal Komisijos sprendimo 2013/162/ES (6) II priedą ir patikslinta Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2013/634/ES (7). Islandijai skirtas išmetamųjų teršalų kiekis buvo nustatytas Susitarime su Islandija;

| (16) | laikantis 11 konstatuojamosios dalies, antrojo įsipareigojimų laikotarpio pabaigoje Sąjungos registre esantys nustatytosios normos vienetai turėtų būti grąžinti į valstybių narių registrus po to, kai Sąjunga įvykdo savo įsipareigojimą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 525/2013 (8) 11 straipsnio 3 dalyje, nedarant poveikio to reglamento 10 straipsnio 7 daliai. Skirstant grąžintus nustatytosios normos vienetus atsižvelgiama į unikalias Dohos pakeitimo ratifikavimo aplinkybes, ir šis skirstymas nėra taikomas bei nedaro poveikio jokiam pastangų paskirstymui valstybėms narėms kituose kontekstuose – nei tarptautiniu, nei Sąjungos lygmeniu; |
| --- | --- |

(16)

laikantis 11 konstatuojamosios dalies, antrojo įsipareigojimų laikotarpio pabaigoje Sąjungos registre esantys nustatytosios normos vienetai turėtų būti grąžinti į valstybių narių registrus po to, kai Sąjunga įvykdo savo įsipareigojimą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 525/2013 (8) 11 straipsnio 3 dalyje, nedarant poveikio to reglamento 10 straipsnio 7 daliai. Skirstant grąžintus nustatytosios normos vienetus atsižvelgiama į unikalias Dohos pakeitimo ratifikavimo aplinkybes, ir šis skirstymas nėra taikomas bei nedaro poveikio jokiam pastangų paskirstymui valstybėms narėms kituose kontekstuose – nei tarptautiniu, nei Sąjungos lygmeniu;

| (17) | pagal Reglamentą (ES) Nr. 525/2013 valstybės narės turi pateikti ataskaitą, kurioje nurodo faktinį arba apskaičiuotą išmetamųjų teršalų patikrinto kiekio, kurį pagal Direktyvą 2003/87/EB pateikė įrenginių atstovai ir veiklos vykdytojai, priskyrimą nacionalinės šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos taršos šaltinių kategorijoms, kai įmanoma, ir to patikrinto išmetamųjų teršalų kiekio santykinį dydį viso pranešto išmestų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio atskirų šaltinių kategorijose atžvilgiu. Tai valstybėms narėms suteikia galimybę atskirai atsiskaityti už išmestų teršalų kiekius, patenkančius į joms paskirtus išmetamųjų teršalų kiekius. Sąjungos nustatytajai normai skirtame Sąjungos ataskaitos skirsnyje turėtų būti nurodyta, koks Sąjungos nustatytajai normai tenkantis teršalų kiekis buvo išmestas kiekvienoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

(17)

pagal Reglamentą (ES) Nr. 525/2013 valstybės narės turi pateikti ataskaitą, kurioje nurodo faktinį arba apskaičiuotą išmetamųjų teršalų patikrinto kiekio, kurį pagal Direktyvą 2003/87/EB pateikė įrenginių atstovai ir veiklos vykdytojai, priskyrimą nacionalinės šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos taršos šaltinių kategorijoms, kai įmanoma, ir to patikrinto išmetamųjų teršalų kiekio santykinį dydį viso pranešto išmestų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio atskirų šaltinių kategorijose atžvilgiu. Tai valstybėms narėms suteikia galimybę atskirai atsiskaityti už išmestų teršalų kiekius, patenkančius į joms paskirtus išmetamųjų teršalų kiekius. Sąjungos nustatytajai normai skirtame Sąjungos ataskaitos skirsnyje turėtų būti nurodyta, koks Sąjungos nustatytajai normai tenkantis teršalų kiekis buvo išmestas kiekvienoje valstybėje narėje;

| (18) | Šalių konferencijoje, kuri laikoma Kioto protokolo šalių susitikimu, nuspręsta, kad kiekviena šalis, prisiėmusi antrojo laikotarpio įsipareigojimą, turėtų ne vėliau kaip 2015 m. balandžio 15 d. Konvencijos sekretoriatui pateikti ataskaitą, skirtą jos nustatytosios normos apskaičiavimui palengvinti. Komisija turėtų parengti ataskaitą, skirtą Sąjungos nustatytosios normos apskaičiavimui palengvinti, ir ataskaitą, skirtą Sąjungos, jos valstybių narių ir Islandijos bendros nustatytosios normos apskaičiavimui palengvinti. Komisija, valstybės narės ir Islandija turėtų ne vėliau kaip 2015 m. balandžio 15 d. pateikti savo ataskaitas, kuriose jų nustatytosios normos apibrėžiamos kaip lygios joms paskirtiems išmetamųjų teršalų kiekiams, išvardytiems šio sprendimo I priede; |
| --- | --- |

(18)

Šalių konferencijoje, kuri laikoma Kioto protokolo šalių susitikimu, nuspręsta, kad kiekviena šalis, prisiėmusi antrojo laikotarpio įsipareigojimą, turėtų ne vėliau kaip 2015 m. balandžio 15 d. Konvencijos sekretoriatui pateikti ataskaitą, skirtą jos nustatytosios normos apskaičiavimui palengvinti. Komisija turėtų parengti ataskaitą, skirtą Sąjungos nustatytosios normos apskaičiavimui palengvinti, ir ataskaitą, skirtą Sąjungos, jos valstybių narių ir Islandijos bendros nustatytosios normos apskaičiavimui palengvinti. Komisija, valstybės narės ir Islandija turėtų ne vėliau kaip 2015 m. balandžio 15 d. pateikti savo ataskaitas, kuriose jų nustatytosios normos apibrėžiamos kaip lygios joms paskirtiems išmetamųjų teršalų kiekiams, išvardytiems šio sprendimo I priede;

| (19) | siekiant pabrėžti Sąjungos ir jos valstybių narių įsipareigojimą siekti, kad Dohos pakeitimas įsigaliotu laiku, Sąjunga, jos valstybės narės ir Islandija turėtų dėti pastangas jį ratifikuoti nė vėliau kaip per 2015 m. trečiąjį ketvirtį; |
| --- | --- |

(19)

siekiant pabrėžti Sąjungos ir jos valstybių narių įsipareigojimą siekti, kad Dohos pakeitimas įsigaliotu laiku, Sąjunga, jos valstybės narės ir Islandija turėtų dėti pastangas jį ratifikuoti nė vėliau kaip per 2015 m. trečiąjį ketvirtį;

| (20) | Dohos pakeitimas turėtų būti patvirtintas Sąjungos vardu, |
| --- | --- |

(20)

Dohos pakeitimas turėtų būti patvirtintas Sąjungos vardu,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

2012 m. gruodžio 8 d. Dohoje sutartas Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo Dohos pakeitimas patvirtinamas Sąjungos vardu.

Dohos pakeitimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

2 straipsnis

Sąjunga ir jos valstybės narės vykdo pagal Kioto protokolo 3 straipsnį ir Dohos pakeitimą prisiimtus įsipareigojimus laikydamosi šio sprendimo I priede pateikto pranešimo apie susitarimo, kaip numatyta Kioto protokolo 4 straipsnyje, bendrai vykdyti pagal Kioto protokolo 3 straipsnį prisiimtus Europos Sąjungos, jos valstybių narių ir Islandijos įsipareigojimus sąlygas (toliau – pranešimas).

3 straipsnis

1.   Valstybių narių ir Islandijos nustatytosios normos yra lygios pranešime nustatytiems išmetamųjų teršalų kiekiams. Ne vėliau kaip 2015 m. balandžio 15 d. kiekviena valstybė narė Konvencijos sekretoriatui pateikia ataskaitas, skirtas jos nustatytųjų normų apskaičiavimui palengvinti, laikantis Kioto protokolo, Dohos pakeitimo ir pagal juos priimtų sprendimų reikalavimų.

2.   Komisija parengia ataskaitą, skirtą Sąjungos nustatytosios normos apskaičiavimui palengvinti, ir ataskaitą, skirtą Sąjungos, jos valstybių narių ir Islandijos bendros nustatytosios normos (toliau – bendra nustatytoji norma) apskaičiavimui palengvinti, laikantis Kioto protokolo, Dohos pakeitimo ir pagal juos priimtų sprendimų reikalavimų. Komisija šias ataskaitas Konvencijos sekretoriatui pateikia ne vėliau kaip 2015 m. balandžio 15 d.

4 straipsnis

1.   Visi antrajam įsipareigojimų laikotarpiui nustatyti nustatytosios normos vienetai, esantys Sąjungos registre po to, kai Sąjunga įvykdė savo įsipareigojimą, nustatytą Reglamento (ES) Nr. 525/2013 11 straipsnio 3 dalyje, ir po to, kai buvo perkelti nustatytosios normos vienetai pagal įgyvendinimo aktus, priimtus remiantis Reglamento (ES) Nr. 525/2013 10 straipsnio 7 dalimi (perteklius Sąjungos lygmeniu), grąžinami valstybėms narėms antrojo įsipareigojimų laikotarpio pabaigoje.

2.   Perteklius Sąjungos lygmeniu valstybėms narėms paskirstomas taip:

| a) | viena šeštoji pertekliaus Sąjungos lygmeniu skiriama valstybėms narėms, kurios bendrą vidutinį metinį išmetamųjų teršalų kiekį sumažino daugiau kaip 20 %, palyginti su jų individualiais baziniais metais ar laikotarpiu pagal Kioto protokolą, iki antrojo įsipareigojimų laikotarpio pabaigos, proporcingai kiekiui, kuriuo jos viršijo nustatytą tikslą, tonomis; |
| --- | --- |

a)

viena šeštoji pertekliaus Sąjungos lygmeniu skiriama valstybėms narėms, kurios bendrą vidutinį metinį išmetamųjų teršalų kiekį sumažino daugiau kaip 20 %, palyginti su jų individualiais baziniais metais ar laikotarpiu pagal Kioto protokolą, iki antrojo įsipareigojimų laikotarpio pabaigos, proporcingai kiekiui, kuriuo jos viršijo nustatytą tikslą, tonomis;

| b) | viena trečioji pertekliaus Sąjungos lygmeniu skiriama valstybėms narėms, kurioms atliktas perkėlimas pagal a punktą ir kuriose BVP vienam gyventojui (BVP 2013 m. eurais rinkos kainomis) sudaro mažiau kaip 60 % Sąjungos vidurkio, proporcingai kiekiui, kuriuo jos viršijo nustatytą tikslą, tonomis; |
| --- | --- |

b)

viena trečioji pertekliaus Sąjungos lygmeniu skiriama valstybėms narėms, kurioms atliktas perkėlimas pagal a punktą ir kuriose BVP vienam gyventojui (BVP 2013 m. eurais rinkos kainomis) sudaro mažiau kaip 60 % Sąjungos vidurkio, proporcingai kiekiui, kuriuo jos viršijo nustatytą tikslą, tonomis;

| c) | viena trečioji pertekliaus Sąjungos lygmeniu skiriama visoms valstybėms narėms, proporcingai jų bendriems išmetamųjų teršalų kiekiams, kaip išdėstyta šio sprendimo I priedo 1 lentelėje; |
| --- | --- |

c)

viena trečioji pertekliaus Sąjungos lygmeniu skiriama visoms valstybėms narėms, proporcingai jų bendriems išmetamųjų teršalų kiekiams, kaip išdėstyta šio sprendimo I priedo 1 lentelėje;

| d) | viena šeštoji pertekliaus Sąjungos lygmeniu skiriama valstybėms narėms, kuriose BVP vienam gyventojui (BVP 2013 m. eurais rinkos kainomis) sudaro mažiau kaip 90 % Sąjungos vidurkio, proporcingai jų bendriems išmetamųjų teršalų kiekiams, kaip išdėstyta šio sprendimo I priedo 1 lentelėje. |
| --- | --- |

d)

viena šeštoji pertekliaus Sąjungos lygmeniu skiriama valstybėms narėms, kuriose BVP vienam gyventojui (BVP 2013 m. eurais rinkos kainomis) sudaro mažiau kaip 90 % Sąjungos vidurkio, proporcingai jų bendriems išmetamųjų teršalų kiekiams, kaip išdėstyta šio sprendimo I priedo 1 lentelėje.

5 straipsnis

1.   Tarybos pirmininkas paskiria asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu Jungtinių Tautų Generaliniam sekretoriui pagal Kioto protokolo 20 straipsnio 4 dalį ir 21 straipsnio 7 dalį deponuoti priėmimo dokumentą kartu su šio sprendimo II priede pateikta kompetencijos deklaracija pagal Kioto protokolo 24 straipsnio 3 dalį.

2.   Tarybos pirmininkas paskiria asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu Konvencijos sekretoriatui pagal Kioto protokolo 4 straipsnio 2 dalį pateikti pranešimą.

6 straipsnis

1.   Valstybės narės stengiasi imtis būtinų veiksmų siekdamos savo priėmimo dokumentus deponuoti vienu metu su Sąjungos priėmimo dokumentu ir, kiek tai įmanoma, 2015 m. trečią ketvirtį. Deponuodamos priėmimo dokumentus valstybės narės savo vardu pagal Kioto protokolo 4 straipsnio 2 dalį Konvencijos sekretoriatui pateikia pranešimą.

2.   Prieš prasidedant Durbano efektyvesnių veiksmų platformos ad hoc darbo grupės trečiam posėdžiui, kuris vyks 2015 m. vasario 8–13 dienomis, valstybės narės informuoja Komisiją apie savo sprendimą priimti Dohos pakeitimą, arba, pagal aplinkybes, apie numatytą būtinų tokio priėmimo procedūrų užbaigimo datą. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, nustato datą, kada vienu metu pateikiami patvirtinimo arba priėmimo dokumentai.

7 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

8 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 13 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

F. ETGEN

---

(1)  2015 m. birželio 10 d. pritarimas (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/29/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 2003/87/EB, siekiant patobulinti ir išplėsti Bendrijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (OL L 140, 2009 6 5, p. 63) ir 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas (OL L 140, 2009 6 5, p. 136).

2

(3)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 17.

3

(4)  2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32).

4

(5)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas (OL L 140, 2009 6 5, p. 136).

5

(6)  2013 m. kovo 26 d. Komisijos sprendimas 2013/162/ES dėl valstybių narių metinių išmetamų dujų kiekio kvotų 2013–2020 m. laikotarpiu nustatymo pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 406/2009/EB (OL L 90, 2013 3 28, p. 106).

6

(7)  2013 m. spalio 31 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2013/634/ES dėl valstybių narių metinių išmetamų dujų kiekio kvotų 2013–2020 m. laikotarpiu nustatymo pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 406/2009/EB (OL L 292, 2013 11 1, p. 19).

7

(8)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 280/2004/EB (OL L 165, 2013 6 18, p. 13).

8

---

| 4.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 207/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 207/6

---

VERTIMAS

KIOTO PROTOKOLO DOHOS PAKEITIMAS

1 straipsnis

Pakeitimas

Šia lentele pakeičiama protokolo B priedo lentelė.

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šalis | Kiekinis išmetamųjų teršalų kiekio apribojimo arba sumažinimo įsipareigojimas (2008–2012 m.) (bazinių metų arba bazinio laikotarpio kiekio procentinė dalis) | Kiekinis išmetamųjų teršalų kiekio apribojimo arba sumažinimo įsipareigojimas (2013–2020 m.) (bazinių metų arba bazinio laikotarpio kiekio procentinė dalis) | Atskaitiniai metai (2) | Kiekinis išmetamųjų teršalų kiekio apribojimo arba sumažinimo įsipareigojimas (2013–2020 m.) (išreikštas atskaitinių metų kiekio procentine dalimi) (2) | Papildomas šiltnamio efektą sukeliančių išmetamųjų dujų kiekio sumažinimo ne vėliau kaip 2020 m. tikslas (atskaitinių metų kiekio procentinė dalis) (3) |
| „Australija | 108 | 99,5 | 2000 m. | 98 | nuo – 5 iki – 15 % arba – 25 % (4) |
| Austrija | 92 | 80 (5) | Netaik. | Netaik. | |
| Baltarusija (6)
   (1) | | 88 | 1990 m. | Netaik. | – 8 % |
| Belgija | 92 | 80 (5) | Netaik. | Netaik. | |
| Bulgarija (1) | 92 | 80 (5) | Netaik. | Netaik. | |
| Kroatija (1) | 95 | 80 (7) | Netaik. | Netaik. | – 20 %/– 30 % (8) |
| Kipras | | 80 (5) | Netaik. | Netaik. | |
| Čekija (1) | 92 | 80 (5) | Netaik. | Netaik. | |
| Danija | 92 | 80 (5) | Netaik. | Netaik. | |
| Estija* | 92 | 80 (5) | Netaik. | Netaik. | |
| Europos Sąjunga | 92 | 80 (5) | 1990 m. | Netaik. | – 20 %/– 30 % (8) |
| Suomija | 92 | 80 (5) | Netaik. | Netaik. | |
| Prancūzija | 92 | 80 (5) | Netaik. | Netaik. | |
| Vokietija | 92 | 80 (5) | Netaik. | Netaik. | |
| Graikija | 92 | 80 (5) | Netaik. | Netaik. | |
| Vengrija (1) | 94 | 80 (5) | Netaik. | Netaik. | |
| Islandija | 110 | 80 (9) | Netaik. | Netaik. | |
| Airija | 92 | 80 (5) | Netaik. | Netaik. | |
| Italija | 92 | 80 (5) | Netaik. | Netaik. | |
| Kazachstanas (1) | | 95 | 1990 m. | 95 | – 7 % |
| Latvija (1) | 92 | 80 (5) | Netaik. | Netaik. | |
| Lichtenšteinas | 92 | 84 | 1990 m. | 84 | – 20 %/– 30 % (10) |
| Lietuva (1) | 92 | 80 (5) | Netaik. | Netaik. | |
| Liuksemburgas | 92 | 80 (5) | Netaik. | Netaik. | |
| Мalta | | 80 (5) | Netaik. | Netaik. | |
| Monakas | 92 | 78 | 1990 m. | 78 | – 30 % |
| Nyderlandai | 92 | 80 (5) | Netaik. | Netaik. | |
| Norvegija | 101 | 84 | 1990 m. | 84 | – 30 % iki – 40 % (11) |
| Lenkija (1) | 94 | 80 (5) | Netaik. | Netaik. | |
| Portugalija | 92 | 80 (5) | Netaik. | Netaik. | |
| Rumunija (1) | 92 | 80 (5) | Netaik. | Netaik. | |
| Slovakija (1) | 92 | 80 (5) | Netaik. | Netaik. | |
| Slovėnija (1) | 92 | 80 (5) | Netaik. | Netaik. | |
| Ispanija | 92 | 80 (5) | Netaik. | Netaik. | |
| Švedija | 92 | 80 (5) | Netaik. | Netaik. | |
| Šveicarija | 92 | 84,2 | 1990 m. | Netaik. | – 20 % iki – 30 % (12) |
| Ukraina (1) | 100 | 76 (13) | 1990 m. | Netaik. | – 20 % |
| Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė | 92 | 80 (5) | Netaik. | Netaik. | |
| Šalis | Kiekinis išmetamųjų teršalų kiekio apribojimo arba sumažinimo įsipareigojimas (2008–2012 m.) (bazinių metų arba bazinio laikotarpio kiekio procentinė dalis) | | | | |
| Kanada (14) | 94 | | | | |
| Japonija (15) | 94 | | | | |
| Naujoji Zelandija (16) | 100 | | | | |
| Rusijos Federacija (17)
   (1) | 100 | | | | |
| Santrumpa Netaik. – netaikoma. |

1

2

3

4

5

6

Šalis

Kiekinis išmetamųjų teršalų kiekio apribojimo arba sumažinimo įsipareigojimas (2008–2012 m.) (bazinių metų arba bazinio laikotarpio kiekio procentinė dalis)

Kiekinis išmetamųjų teršalų kiekio apribojimo arba sumažinimo įsipareigojimas (2013–2020 m.) (bazinių metų arba bazinio laikotarpio kiekio procentinė dalis)

Atskaitiniai metai (2)

Kiekinis išmetamųjų teršalų kiekio apribojimo arba sumažinimo įsipareigojimas (2013–2020 m.) (išreikštas atskaitinių metų kiekio procentine dalimi) (2)

Papildomas šiltnamio efektą sukeliančių išmetamųjų dujų kiekio sumažinimo ne vėliau kaip 2020 m. tikslas (atskaitinių metų kiekio procentinė dalis) (3)

„Australija

108

99,5

2000 m.

98

nuo – 5 iki – 15 % arba – 25 % (4)

Austrija

92

80 (5)

Netaik.

Netaik.

Baltarusija (6)
   (1)

88

1990 m.

Netaik.

– 8 %

Belgija

92

80 (5)

Netaik.

Netaik.

Bulgarija (1)

92

80 (5)

Netaik.

Netaik.

Kroatija (1)

95

80 (7)

Netaik.

Netaik.

– 20 %/– 30 % (8)

Kipras

80 (5)

Netaik.

Netaik.

Čekija (1)

92

80 (5)

Netaik.

Netaik.

Danija

92

80 (5)

Netaik.

Netaik.

Estija*

92

80 (5)

Netaik.

Netaik.

Europos Sąjunga

92

80 (5)

1990 m.

Netaik.

– 20 %/– 30 % (8)

Suomija

92

80 (5)

Netaik.

Netaik.

Prancūzija

92

80 (5)

Netaik.

Netaik.

Vokietija

92

80 (5)

Netaik.

Netaik.

Graikija

92

80 (5)

Netaik.

Netaik.

Vengrija (1)

94

80 (5)

Netaik.

Netaik.

Islandija

110

80 (9)

Netaik.

Netaik.

Airija

92

80 (5)

Netaik.

Netaik.

Italija

92

80 (5)

Netaik.

Netaik.

Kazachstanas (1)

95

1990 m.

95

– 7 %

Latvija (1)

92

80 (5)

Netaik.

Netaik.

Lichtenšteinas

92

84

1990 m.

84

– 20 %/– 30 % (10)

Lietuva (1)

92

80 (5)

Netaik.

Netaik.

Liuksemburgas

92

80 (5)

Netaik.

Netaik.

Мalta

80 (5)

Netaik.

Netaik.

Monakas

92

78

1990 m.

78

– 30 %

Nyderlandai

92

80 (5)

Netaik.

Netaik.

Norvegija

101

84

1990 m.

84

– 30 % iki – 40 % (11)

Lenkija (1)

94

80 (5)

Netaik.

Netaik.

Portugalija

92

80 (5)

Netaik.

Netaik.

Rumunija (1)

92

80 (5)

Netaik.

Netaik.

Slovakija (1)

92

80 (5)

Netaik.

Netaik.

Slovėnija (1)

92

80 (5)

Netaik.

Netaik.

Ispanija

92

80 (5)

Netaik.

Netaik.

Švedija

92

80 (5)

Netaik.

Netaik.

Šveicarija

92

84,2

1990 m.

Netaik.

– 20 % iki – 30 % (12)

Ukraina (1)

100

76 (13)

1990 m.

Netaik.

– 20 %

Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė

92

80 (5)

Netaik.

Netaik.

Šalis

Kiekinis išmetamųjų teršalų kiekio apribojimo arba sumažinimo įsipareigojimas (2008–2012 m.) (bazinių metų arba bazinio laikotarpio kiekio procentinė dalis)

Kanada (14)

94

Japonija (15)

94

Naujoji Zelandija (16)

100

Rusijos Federacija (17)
   (1)

100

Santrumpa Netaik. – netaikoma.

Šiuo sąrašu pakeičiamas protokolo A priedo sąrašas pavadinimu „Šiltnamio efektą sukeliančios dujos“.

„Šiltnamio efektą sukeliančios dujos

| | Anglies dioksidas (CO2) |
| --- | --- |

Anglies dioksidas (CO2)

| | Metanas (CH4) |
| --- | --- |

Metanas (CH4)

| | Azoto oksidas (N2O) |
| --- | --- |

Azoto oksidas (N2O)

| | Hidrofluorangliavandeniliai (HFC) |
| --- | --- |

Hidrofluorangliavandeniliai (HFC)

| | Perfluorangliavandeniliai (PFC) |
| --- | --- |

Perfluorangliavandeniliai (PFC)

| | Sieros heksafluoridas (SF6) |
| --- | --- |

Sieros heksafluoridas (SF6)

| | Azoto trifluoridas (NF3) (18)“ |
| --- | --- |

Azoto trifluoridas (NF3) (18)“

Po protokolo 3 straipsnio 1 dalies įterpiama ši dalis:

„1a.   Į I priedą įrašytos Šalys, kiekviena atskirai arba visos drauge, užtikrina, kad bendras jų antropogeninių A priede išvardytų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis (išreikštas anglies dioksido ekvivalentu) neviršytų joms nustatytų normų, apskaičiuotų pagal jų kiekinius išmetamųjų teršalų kiekio apribojimo ir sumažinimo įsipareigojimus, įrašytus į B priedo lentelės trečią stulpelį, ir pagal šio straipsnio nuostatas, siekdamos 2013–2020 m. įsipareigojimų laikotarpiu išmetamą bendrą tokių dujų kiekį sumažinti bent 18 %, palyginti su 1990 m. kiekiu.“

Po protokolo 3 straipsnio 1a punkto įterpiama ši dalis:

„1b.   Į B priedą įtraukta šalis gali pasiūlyti sumažinti į B priedo lentelės trečią stulpelį įrašytą procentinę dalį, kuria išreikštas jos kiekinis išmetamųjų teršalų kiekio apribojimo arba sumažinimo įsipareigojimas. Sekretoriatas tokio sumažinimo pasiūlymą pateikia šalims ne vėliau kaip likus trims mėnesiams iki šalių konferencijos posėdžio, kuris laikomas Kioto protokolo šalių posėdžiu ir kuriame siūloma priimti tokį sumažinimą.“

Po Protokolo 3 straipsnio 1b dalies įterpiama ši dalis:

„1c.   Į I priedą įtrauktos šalies pasiūlymas padidinti jos kiekinį išmetamųjų teršalų kiekio apribojimo arba sumažinimo įsipareigojimą, pateiktas pagal minėtą 3 straipsnio 1b dalį, laikomas priimtu šalių konferencijoje, kuri laikoma Kioto protokolo šalių posėdžiu, nebent jam prieštarautų daugiau kaip trys ketvirtadaliai šalių. Sekretoriatas priimtą įsipareigojimo padidinimo dokumentą pateikia depozitarui, kuris jį išplatina visoms šalims; padidinimas įsigalioja tų metų, kurie eina po metų, kuriais depozitaras išplatina padidinimo dokumentą, sausio 1 d. Šalims teisiškai privaloma laikytis padidintų įsipareigojimų.“

Po protokolo 3 straipsnio 7 dalies įterpiama ši dalis:

„7a.   Antruoju kiekinių išmetamųjų teršalų kiekio apribojimo ir sumažinimo įsipareigojimų laikotarpiu (2013–2020 m.) kiekvienai į I priedą įrašytai Šaliai nustatyta norma yra lygi A priede išvardytų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmestų 1990 m. arba pagal šio straipsnio 5 dalį nustatytais baziniais metais arba baziniu laikotarpiu, bendro kiekio (išreikšto anglies dioksido ekvivalentu), procentinei daliai, įrašytai į B priedo lentelės trečią stulpelį, padaugintai iš aštuonių. Nustatytųjų normų apskaičiavimo tikslais, tos į I priedą įrašytos Šalys, kuriose žemės naudojimo pokyčiai ir miškų ūkio veikla buvo pagrindinis 1990 m. išmestų šiltnamio efektą sukeliančių dujų šaltinis, į savo 1990 baziniais metais ar baziniu laikotarpiu išmestų teršalų kiekį įtraukia bendrą 1990 m. šaltinių išmestų antropogeninių teršalų kiekį (išreikštą anglies dioksido ekvivalentu), atėmusios 1990 m. absorbentais dėl žemės naudojimo pokyčių pašalintus teršalus.“

Po protokolo 3 straipsnio 7a dalies įterpiama ši dalis:

„7b.   Teigiamas skirtumas tarp šaliai, įtrauktai į I priedą, nustatytos normos ir ankstesnio laikotarpio pirmųjų trejų metų vidutinio metinio išmetamųjų teršalų kiekio, padauginto iš aštuonių, perkeliamas į tos šalies panaikintų vienetų sąskaitą.“

Protokolo 3 straipsnio 8 dalyje žodžiai

| | „apskaičiuodama šio straipsnio 7 dalyje minėtus“ |
| --- | --- |

„apskaičiuodama šio straipsnio 7 dalyje minėtus“

pakeičiami žodžiais

| | „pagal šio straipsnio 7 ir 7a dalis apskaičiuodama“. |
| --- | --- |

„pagal šio straipsnio 7 ir 7a dalis apskaičiuodama“.

Po protokolo 3 straipsnio 8 dalies įterpiama ši dalis:

„8a.   Į I priedą įrašyta Šalis, pagal šio straipsnio 7a dalį apskaičiuodama azoto trifluorido kiekį, baziniais metais gali laikyti 1995 arba 2000 m.“

Po protokolo 3 straipsnio 12 dalies įterpiamos šios dalys:

„12a.   Kad įvykdytų pagal 3 straipsnį prisiimtus kiekinius išmetamųjų teršalų kiekio apribojimo arba sumažinimo įsipareigojimus, į I priedą įtrauktos šalys gali naudoti vienetus, gautus naudojant rinka grindžiamus mechanizmus, kurie bus nustatyti pagal konvenciją arba jos priemones. Vienetai, kuriuos viena konvencijos šalis įsigyja iš kitos, pridedami prie juos įsigijusiai šaliai nustatytos normos ir atimami iš juos perdavusios šalies vienetų kiekio.

12b.   Šalių konferencijoje, kuri laikoma Kioto protokolo šalių posėdžiu, užtikrinama, kad tais atvejais, kai į I priedą įtrauktos šalys, siekdamos įvykdyti pagal 3 straipsnį prisiimtus kiekinius išmetamųjų teršalų kiekio apribojimo arba sumažinimo įsipareigojimus, naudoja vienetus, gautus vykdant veiklą pagal 12a dalyje nurodytus rinka grindžiamus mechanizmus, dalis šių vienetų panaudojama administracinėms išlaidoms padengti ir padėti besivystančioms valstybėms (protokolo šalims), kurios ypač pažeidžiamos neigiamo klimato kaitos poveikio, padengti prisitaikymo prie šio poveikio išlaidas, jei tie vienetai įgyti pagal 17 straipsnį.“

Protokolo 4 straipsnio 2 dalies pirmo sakinio pabaigoje įrašoma:

| | „arba B priedo pakeitimo pagal 3 straipsnio 9 dalį priėmimo dokumentų deponavimo dieną.“ |
| --- | --- |

„arba B priedo pakeitimo pagal 3 straipsnio 9 dalį priėmimo dokumentų deponavimo dieną.“

Protokolo 4 straipsnio 3 dalyje žodžiai

| | „3 straipsnio 7 dalyje“ |
| --- | --- |

„3 straipsnio 7 dalyje“

pakeičiami žodžiais

| | „3 straipsnyje, su kuriuo jis susijęs.“ |
| --- | --- |

„3 straipsnyje, su kuriuo jis susijęs.“

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis pakeitimas įsigalioja pagal Kioto protokolo 20 ir 21 straipsnius.

---

(1)  Į rinkos ekonomiką pereinančios šalys.

1

Visų toliau nurodytų išnašų, išskyrus 1, 2 ir 5, turinį pateikė atitinkamos šalys.

(2)  Atskaitinius metus šalis gali pasirinktinai naudoti siekdama tais metais išmestų teršalų kiekio procentine dalimi išreikšti savo kiekinį išmetamųjų teršalų kiekio apribojimo arba sumažinimo įsipareigojimą (QELRC), kuris nėra privalomas pagal Kioto protokolą ir kuris tik papildo antrame ir trečiame lentelės stulpeliuose nurodytus su baziniais metais siejamus QELRC, kurie yra teisiškai privalomi tarptautiniu lygmeniu.

2

(3)  Daugiau informacijos apie šiuos papildomus tikslus galima rasti dokumentuose FCCC/SB/2011/INF.1/Rev.1 ir FCCC/KP/AWG/2012/MISC.1, Add.1 bei Add.2.

3

(4)  Australijos prisiimtas Kioto protokolo antrojo laikotarpio QELRC dera su besąlygišku jos tikslu ne vėliau kaip 2020 m. išmetamųjų teršalų kiekį sumažinti 5 %, palyginti su 2000 m. kiekiu. Australija pasilieka galimybę vėliau padidinti savo tikslą ir išmetamųjų teršalų kiekį ne vėliau kaip 2020 m. sumažinti ne 5, o 15 arba 25 %, palyginti su 2000 m. kiekiu, jei bus įvykdytos tam tikros sąlygos. Šia nuoroda išlaikomas toks šių papildomų tikslų statusas, koks buvo ir Kankūno susitarimuose – jie netampa naujais įsipareigojimais, teisiškai privalomais pagal šį protokolą, jo taisykles ar sąlygas.

4

(5)  Sąjungos ir jos valstybių narių prisiimti Kioto protokolo antrojo laikotarpio QELRC grindžiami nuostata, kad Europos Sąjunga ir jos valstybės narės juos vykdys bendrai pagal Kioto protokolo 4 straipsnį. Kiekiniais išmetamųjų teršalų kiekio apribojimo arba sumažinimo įsipareigojimais nepažeidžiamas Europos Sąjungos ir jos valstybių narių pateiktas pranešimas apie susitarimą įsipareigojimus vykdyti bendrai pagal Kioto protokolo nuostatas.

5

(6)  Prie B priedo pridėta pagal pakeitimą, priimtą pagal Sprendimą 10/CMP.2. Šis pakeitimas dar neįsigaliojo.

6

(7)  Kroatijos prisiimtas Kioto protokolo antrojo laikotarpio QELRC grindžiamas nuostata, kad ji jį vykdys bendrai su Europos Sąjunga ir jos valstybėmis narėmis pagal Kioto protokolo 4 straipsnį. Atitinkamai, Kroatijos įstojimas į Europos Sąjungą neturi įtakos nei jos dalyvavimui šiame bendro įsipareigojimų vykdymo susitarime pagal 4 straipsnį, nei jos QELRC.

7

(8)  Pasaulinio išsamaus susitarimo, skirto laikotarpiui po 2012 m., kontekste ES patvirtina savo sąlyginį pasiūlymą padidinti savo užmojus ir siekti ne vėliau kaip 2020 m. išmetamųjų teršalų kiekį sumažinti 30 %, palyginti su 1990 m. kiekiu, su sąlyga, kad kitos išsivysčiusios valstybės įsipareigotų siekti panašių tikslų, o besivystančios valstybės atitinkamai prisidėtų pagal savo įpareigojimus ir galimybes.

8

(9)  Islandijos prisiimtas Kioto protokolo antrojo laikotarpio QELRC grindžiamas nuostata, kad ji jį vykdys bendrai su Europos Sąjunga ir jos valstybėmis narėmis pagal Kioto protokolo 4 straipsnį.

9

(10)  Lentelės trečiame stulpelyje pateiktas QELRC reiškia tikslą ne vėliau kaip 2020 m. išmetamųjų teršalų kiekį sumažinti 20 %, palyginti su 1990 m. kiekiu. Lichtenšteinas didesnįjį tikslą – ne vėliau kaip 2020 m. išmetamųjų teršalų kiekį sumažinti 30 %, palyginti su 1990 m. kiekiu, – svarstytų su sąlyga, kad kitos išsivysčiusios valstybės įsipareigotų siekti panašių tikslų, o ekonomiškai pažengusios besivystančios valstybės atitinkamai prisidėtų pagal savo įpareigojimus ir galimybes.

10

(11)  Norvegijos 84 % QELRC dera su jos tikslu ne vėliau kaip 2020 m. išmetamųjų teršalų kiekį sumažinti 30 %, palyginti su 1990 m. kiekiu. Norvegija padidins tikslą ir sieks ne vėliau kaip 2020 m. išmetamųjų teršalų kiekį sumažinti 40 %, palyginti su 1990 m. kiekiu, jei taip ji galės prisidėti prie pasaulinio išsamaus susitarimo, kuriuo daugiausia teršalų išmetančios šalys susitaria dėl išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimo rodiklių, suderinamų su 2°C tikslu. Šia nuoroda išlaikomas toks šio papildomo tikslo statusas, koks buvo Kankūno susitarimuose – jis netampa nauju įsipareigojimu, teisiškai privalomu pagal šį protokolą.

11

(12)  Lentelės trečiame stulpelyje pateiktas QELRC atitinka tikslą ne vėliau kaip 2020 m. išmetamųjų teršalų kiekį sumažinti 20 %, palyginti su 1990 m. kiekiu. Šveicarija didesnįjį tikslą – ne vėliau kaip 2020 m. išmetamųjų teršalų kiekį sumažinti 30 %, palyginti su 1990 m. kiekiu, – svarstytų su sąlyga, kad kitos išsivysčiusios valstybės įsipareigotų siekti panašių tikslų, o besivystančios valstybės atitinkamai prisidėtų pagal savo įpareigojimus ir galimybes, atsižvelgdamos į 2°C tikslą. Šia nuoroda išlaikomas toks šio papildomo tikslo statusas, koks buvo Kankūno susitarimuose – jis netampa nauju įsipareigojimu, teisiškai privalomu pagal šį protokolą, jo taisykles ar sąlygas.

12

(13)  Turėtų būti visiškai perkelta ir joks šios teisėtai įsigytos suverenios nuosavybės naudojimo atšaukimas arba apribojimas negali būti priimtas.

13

(14)  2011 m. gruodžio 15 d. depozitaras gavo rašytinį Kanados pranešimą apie pasitraukimą iš Kioto protokolo šalių. Šis veiksmas įsigalioja Kanados atžvilgiu 2012 m. gruodžio 15 d.

14

(15)  2010 m. gruodžio 10 d. rašte Japonija nurodė, kad po 2012 m. neketina prisiimti Kioto protokolo antrojo laikotarpio įpareigojimų.

15

(16)  Naujoji Zelandija išlieka Kioto protokolo šalimi. Ji 2013–2020 m. laikotarpiu prisiims visiems ekonomikos sektoriams taikomą išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimo tikslą pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją.

16

(17)  2010 m. gruodžio 8 d. rašte, kurį sekretoriatas gavo gruodžio 9 d., Rusijos Federacija nurodė, kad antruoju įsipareigojimų laikotarpiu neketina prisiimti kiekinio išmetamųjų teršalų kiekio apribojimo arba sumažinimo įsipareigojimo.“

17

(18)  Taikoma tik nuo antrojo įsipareigojimų laikotarpio pradžios.

18

---

I PRIEDAS

Pranešimas apie susitarimo, kaip numatyta Kioto protokolo 4 straipsnyje, bendrai vykdyti pagal Kioto protokolo 3 straipsnį prisiimtus Europos Sąjungos, jos valstybių narių ir Islandijos įsipareigojimus sąlygas Kioto protokolo antruoju įsipareigojimų vykdymo laikotarpiu, kaip priimta Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Šalių konferencijos susitikimo, kuris vadinamas Kioto protokolo Šalių susitikimu Dohoje, Sprendimu 1/CMP.8

1.   Susitarimo partnerės

Šio susitarimo partnerės (toliau – partnerės) yra Europos Sąjunga, jos valstybės narės ir Islandijos Respublika; jos visos yra Kioto protokolo šalys. Europos Sąjungos narėmis šiuo metu yra:

Belgijos Karalystė, Bulgarijos Respublika, Čekijos Respublika, Danijos Karalystė, Vokietijos Federacinė Respublika, Estijos Respublika, Airija, Graikijos Respublika, Ispanijos Karalystė, Prancūzijos Respublika, Kroatijos Respublika, Italijos Respublika, Kipro Respublika, Latvijos Respublika, Lietuvos Respublika, Liuksemburgo Didžioji Hercogystė, Vengrijos Respublika, Maltos Respublika, Nyderlandų Karalystė, Austrijos Respublika, Lenkijos Respublika, Portugalijos Respublika, Rumunija, Slovėnijos Respublika, Slovakijos Respublika, Suomijos Respublika, Švedijos Karalystė ir Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė.

Islandija yra šio susitarimo partnerė pagal Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Islandijos susitarimą dėl Islandijos dalyvavimo bendrai vykdant Europos Sąjungos, jos valstybių narių ir Islandijos įsipareigojimus Jungtinių Tautų Bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo antruoju įsipareigojimų laikotarpiu.

2.   Bendras pagal Kioto protokolo 3 straipsnį prisiimtų įsipareigojimų vykdymas antruoju Kioto protokolo įsipareigojimų vykdymo laikotarpiu

Remdamosi Kioto protokolo 4 straipsnio 1 dalimi, partnerės vykdys pagal jo 3 straipsnį prisiimtus įsipareigojimus laikydamosi šių nuostatų:

| — | partnerės pagal Kioto protokolo 4 straipsnio 5 ir 6 dalis užtikrins, kad valstybių narių ir Islandijos išmestų antropogeninių šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išvardytų Kioto protokolo A priede, bendrų kiekių (išreikštų anglies dioksido ekvivalentu) sudėtinė suma neviršytų jų bendros nustatytosios normos; |
| --- | --- |

—

partnerės pagal Kioto protokolo 4 straipsnio 5 ir 6 dalis užtikrins, kad valstybių narių ir Islandijos išmestų antropogeninių šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išvardytų Kioto protokolo A priede, bendrų kiekių (išreikštų anglies dioksido ekvivalentu) sudėtinė suma neviršytų jų bendros nustatytosios normos;

| — | Kioto protokolo 3 straipsnio 1 dalies taikymas valstybių narių ir Islandijos aviacijos ir laivybos sektoriams grindžiamas Konvencijos principu į Kioto protokolo šalių tikslus įtraukti tik vietinių skrydžių ir vietinių laivų reisų metu išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekius. Europos Sąjungos principas antruoju Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpiu išliks toks pat kaip pirmuoju, nes nuo Sprendimo 2/CP.3 priėmimo įtraukiant tuos teršalų kiekius į šalių tikslus pasistūmėta nebuvo. Tai nedaro poveikio Europos Sąjungos įsipareigojimų, prisiimtų pagal klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinį, apimčiai, kuri išlieka nepakitusi. Tai nedaro poveikio ir būtinybei imtis priemonių, susijusių su tokių dujų išmetimu dėl aviacinių degalų ir jūrų laivų bunkerinio kuro naudojimo. |
| --- | --- |

—

Kioto protokolo 3 straipsnio 1 dalies taikymas valstybių narių ir Islandijos aviacijos ir laivybos sektoriams grindžiamas Konvencijos principu į Kioto protokolo šalių tikslus įtraukti tik vietinių skrydžių ir vietinių laivų reisų metu išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekius. Europos Sąjungos principas antruoju Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpiu išliks toks pat kaip pirmuoju, nes nuo Sprendimo 2/CP.3 priėmimo įtraukiant tuos teršalų kiekius į šalių tikslus pasistūmėta nebuvo. Tai nedaro poveikio Europos Sąjungos įsipareigojimų, prisiimtų pagal klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinį, apimčiai, kuri išlieka nepakitusi. Tai nedaro poveikio ir būtinybei imtis priemonių, susijusių su tokių dujų išmetimu dėl aviacinių degalų ir jūrų laivų bunkerinio kuro naudojimo.

| — | kiekviena partnerė gali padidinti savo įsipareigojimo užmojį perkeldama nustatytosios normos vienetus, išmetamųjų teršalų mažinimo vienetus arba patvirtintus išmetamųjų teršalų mažinimo vienetus į panaikintų vienetų sąskaitą, esančią nacionaliniame registre. Partnerės bendrai teiks informaciją, kurios reikalaujama pagal Sprendimo 1/CMO.8 9 dalį, ir bendrai teiks pasiūlymus pagal Kioto protokolo 3 straipsnio 1b ir 1c dalis; |
| --- | --- |

—

kiekviena partnerė gali padidinti savo įsipareigojimo užmojį perkeldama nustatytosios normos vienetus, išmetamųjų teršalų mažinimo vienetus arba patvirtintus išmetamųjų teršalų mažinimo vienetus į panaikintų vienetų sąskaitą, esančią nacionaliniame registre. Partnerės bendrai teiks informaciją, kurios reikalaujama pagal Sprendimo 1/CMO.8 9 dalį, ir bendrai teiks pasiūlymus pagal Kioto protokolo 3 straipsnio 1b ir 1c dalis;

| — | partnerės toliau taikys Kioto protokolo 3 straipsnio 3 ir 4 dalis ir pagal jas individualiai sutartus sprendimus; |
| --- | --- |

—

partnerės toliau taikys Kioto protokolo 3 straipsnio 3 ir 4 dalis ir pagal jas individualiai sutartus sprendimus;

| — | sudėtinis baziniais metais partnerių išmestų teršalų kiekis bus lygus teršalų, valstybių narių ir Islandijos išmestų atitinkamais kiekvienai valstybei narei ir Islandijai taikomais baziniais metais, kiekių sumai; |
| --- | --- |

—

sudėtinis baziniais metais partnerių išmestų teršalų kiekis bus lygus teršalų, valstybių narių ir Islandijos išmestų atitinkamais kiekvienai valstybei narei ir Islandijai taikomais baziniais metais, kiekių sumai;

| — | jei kurioje nors valstybėje narėje arba Islandijoje 1990 m. žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir miškininkystės sektoriaus balansas buvo toks, kad šis sektorius buvo šiltnamio efektą sukeliančių išmetamųjų dujų šaltinis, bendros nustatytosios normos, nustatomos pagal Kioto protokolo 3 straipsnio 7a, 8 ir 8a dalis, apskaičiavimo tikslais atitinama partnerė, vadovaudamasi Kioto protokolo 3 straipsnio 7a dalimi, į savo baziniais metais arba baziniu laikotarpiu išmestų teršalų kiekį įtraukia bendrą iš šaltinių išmestų antropogeninių šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį (išreikštą anglies dioksido ekvivalentu), atėmus absorbentų pašalintą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, tais baziniais metais arba tuo baziniu laikotarpiu žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir miškininkystės sektoriuje; |
| --- | --- |

—

jei kurioje nors valstybėje narėje arba Islandijoje 1990 m. žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir miškininkystės sektoriaus balansas buvo toks, kad šis sektorius buvo šiltnamio efektą sukeliančių išmetamųjų dujų šaltinis, bendros nustatytosios normos, nustatomos pagal Kioto protokolo 3 straipsnio 7a, 8 ir 8a dalis, apskaičiavimo tikslais atitinama partnerė, vadovaudamasi Kioto protokolo 3 straipsnio 7a dalimi, į savo baziniais metais arba baziniu laikotarpiu išmestų teršalų kiekį įtraukia bendrą iš šaltinių išmestų antropogeninių šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį (išreikštą anglies dioksido ekvivalentu), atėmus absorbentų pašalintą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, tais baziniais metais arba tuo baziniu laikotarpiu žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir miškininkystės sektoriuje;

| — | pagal Kioto protokolo 3 straipsnio 7b dalį atliekamas skaičiavimas taikomas antrojo įsipareigojimų laikotarpio bendrai nustatytajai normai, nustatomai partnerėms pagal Kioto protokolo 3 straipsnio 7a, 8 ir 8a dalis, ir vidutinių metinių teršalų kiekių, kuriuos susitarimo šalys išmetė pirmaisiais trejais pirmojo įsipareigojimų laikotarpio metais, sumai, padaugintai iš aštuonių; |
| --- | --- |

—

pagal Kioto protokolo 3 straipsnio 7b dalį atliekamas skaičiavimas taikomas antrojo įsipareigojimų laikotarpio bendrai nustatytajai normai, nustatomai partnerėms pagal Kioto protokolo 3 straipsnio 7a, 8 ir 8a dalis, ir vidutinių metinių teršalų kiekių, kuriuos susitarimo šalys išmetė pirmaisiais trejais pirmojo įsipareigojimų laikotarpio metais, sumai, padaugintai iš aštuonių;

| — | vadovaujantis Sprendimu 1/CMP.8, vienetai, sukaupti kurios nors partnerės ankstesnio laikotarpio pertekliaus rezervo sąskaitoje, gali būti panaudojami nurašymui per papildomą laikotarpį, siekiant įvykdyti antrojo įsipareigojimų laikotarpio įsipareigojimus ta apimtimi, kiek tos partnerės per antrąjį įsipareigojimų laikotarpį išmestas teršalų kiekis viršija jos atitinkamą nustatytąją normą tam įsipareigojimų laikotarpiui, kaip apibrėžta šiame pranešime. |
| --- | --- |

—

vadovaujantis Sprendimu 1/CMP.8, vienetai, sukaupti kurios nors partnerės ankstesnio laikotarpio pertekliaus rezervo sąskaitoje, gali būti panaudojami nurašymui per papildomą laikotarpį, siekiant įvykdyti antrojo įsipareigojimų laikotarpio įsipareigojimus ta apimtimi, kiek tos partnerės per antrąjį įsipareigojimų laikotarpį išmestas teršalų kiekis viršija jos atitinkamą nustatytąją normą tam įsipareigojimų laikotarpiui, kaip apibrėžta šiame pranešime.

3.   Susitarimo partnerėms paskirti atitinkami išmetamųjų teršalų kiekiai

Partnerių prisiimti kiekiniai išmetamųjų teršalų kiekio apribojimo ir sumažinimo įsipareigojimai, nurodyti Kioto protokolo B priedo lentelės trečiame stulpelyje, yra 80 %. Susitarimo šalių bendra nustatytoji norma antruoju įsipareigojimų laikotarpiu bus nustatyta pagal Kioto protokolo 3 straipsnio 7a, 8 ir 8a dalis ir jos apskaičiavimą palengvins atskaita, kurią Europos Sąjunga pateiks pagal Sprendimo 2/CMP.8 2 dalį.

Partnerių atitinkami išmetamųjų teršalų kiekiai:

| — | Europos Sąjungos išmetamųjų teršalų kiekis yra partnerių bendros nustatytosios normos ir valstybėms narėms bei Islandijai paskirtų išmetamųjų teršalų kiekių sumos skirtumas. Jo apskaičiavimą palengvins ataskaita, pateikta pagal Sprendimo 2/CMP.8 2 dalį. |
| --- | --- |

—

Europos Sąjungos išmetamųjų teršalų kiekis yra partnerių bendros nustatytosios normos ir valstybėms narėms bei Islandijai paskirtų išmetamųjų teršalų kiekių sumos skirtumas. Jo apskaičiavimą palengvins ataskaita, pateikta pagal Sprendimo 2/CMP.8 2 dalį.

| — | Pagal Kioto protokolo 4 straipsnio 1 ir 5 dalis atitinkami valstybėms narėms ir Islandijai paskirti išmetamųjų teršalų kiekiai yra jų atitinkamų normų, išvardytų žemiau pateiktoje 1 lentelėje, ir Kioto protokolo 3 straipsnio 7a dalies antro sakinio taikymo tai valstybei narei arba Islandijai rezultatų suma. |
| --- | --- |

—

Pagal Kioto protokolo 4 straipsnio 1 ir 5 dalis atitinkami valstybėms narėms ir Islandijai paskirti išmetamųjų teršalų kiekiai yra jų atitinkamų normų, išvardytų žemiau pateiktoje 1 lentelėje, ir Kioto protokolo 3 straipsnio 7a dalies antro sakinio taikymo tai valstybei narei arba Islandijai rezultatų suma.

Partnerių nustatytosios normos yra lygios joms paskirtiems išmetamųjų teršalų kiekiams.

Europos Sąjungos nustatytoji norma neapims iš šaltinių išmestų šiltnamio efektą sukeliančių išmetamųjų dujų, kurioms taikoma Europos Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, kurią įgyvendina valstybės narės ir Islandija, ta apimtimi, kuria joms taikomas Kioto protokolas. Atitinkamos valstybių narių ir Islandijos nustatytosios normos apima ir tuos kiekvienoje valstybėje narėje ir Islandijoje išmetamus ir absorbentų pašalintus šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekius, kurių šaltiniams ar absorbentams netaikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/29/EB, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB, siekiant patobulinti ir išplėsti Bendrijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą. Tai apima visus išmestus ir absorbentų pašalintus teršalų, kuriems taikomos Kioto protokolo 3 straipsnio 3 bei 4 dalys ir išmesto azoto trifluorido (NF3) kiekius, kuriems taikomas Kioto protokolas.

Šio susitarimo partnerės teikia atskiras ataskaitas apie išmestus ir absorbentų pašalintus teršalų, kurie neįtraukti į jų atitinkamas nustatytąsias normas, kiekius.

1 lentelė. Valstybėms narėms ir Islandijai paskirti išmetamųjų teršalų kiekiai (prieš 3 straipsnio 7a dalies taikymą) (anglies dioksido ekvivalento tonomis Kioto protokolo antrajam įsipareigojimų laikotarpiui)

| Belgija | 584 228 513 |
| --- | --- |
| Bulgarija | 222 945 983 |
| Čekija | 520 515 203 |
| Danija | 269 321 526 |
| Vokietija | 3 592 699 888 |
| Estija | 51 056 976 |
| Airija | 343 467 221 |
| Graikija | 480 791 166 |
| Ispanija | 1 766 877 232 |
| Prancūzija | 3 014 714 832 |
| Kroatija | 162 271 086 |
| Italija | 2 410 291 421 |
| Kipras | 47 450 128 |
| Latvija | 76 633 439 |
| Lietuva | 113 600 821 |
| Liuksemburgas | 70 736 832 |
| Vengrija | 434 486 280 |
| Malta | 9 299 769 |
| Nyderlandai | 919 963 374 |
| Austrija | 405 712 317 |
| Lenkija | 1 583 938 824 |
| Portugalija | 402 210 711 |
| Rumunija | 656 059 490 |
| Slovėnija | 99 425 782 |
| Slovakija | 202 268 939 |
| Suomija | 240 544 599 |
| Švedija | 315 554 578 |
| Jungtinė Karalystė | 2 743 362 625 |
| Islandija | 15 327 217 |

Belgija

584 228 513

Bulgarija

222 945 983

Čekija

520 515 203

Danija

269 321 526

Vokietija

3 592 699 888

Estija

51 056 976

Airija

343 467 221

Graikija

480 791 166

Ispanija

1 766 877 232

Prancūzija

3 014 714 832

Kroatija

162 271 086

Italija

2 410 291 421

Kipras

47 450 128

Latvija

76 633 439

Lietuva

113 600 821

Liuksemburgas

70 736 832

Vengrija

434 486 280

Malta

9 299 769

Nyderlandai

919 963 374

Austrija

405 712 317

Lenkija

1 583 938 824

Portugalija

402 210 711

Rumunija

656 059 490

Slovėnija

99 425 782

Slovakija

202 268 939

Suomija

240 544 599

Švedija

315 554 578

Jungtinė Karalystė

2 743 362 625

Islandija

15 327 217

---

II PRIEDAS

Pagal Kioto Protokolo 24 straipsnio 3 dalį pateikiama Europos Sąjungos Deklaracija

Europos Sąjungos valstybės narės šiuo metu yra: Belgijos Karalystė, Bulgarijos Respublika, Čekijos Respublika, Danijos Karalystė, Vokietijos Federacinė Respublika, Estijos Respublika, Airija, Graikijos Respublika, Ispanijos Karalystė, Prancūzijos Respublika, Kroatijos Respublika, Italijos Respublika, Kipro Respublika, Latvijos Respublika, Lietuvos Respublika, Liuksemburgo Didžioji Hercogystė, Vengrijos Respublika, Maltos Respublika, Nyderlandų Karalystė, Austrijos Respublika, Lenkijos Respublika, Portugalijos Respublika, Rumunija, Slovėnijos Respublika, Slovakijos Respublika, Suomijos Respublika, Švedijos Karalystė ir Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė.

Europos Sąjunga pareiškia, kad pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač jos 192 straipsnio 1 dalį ir 191 straipsnį, ji yra kompetentinga sudaryti tarptautinius susitarimus – taip pat vykdyti iš jų kylančias pareigas – kurie padeda siekti šių tikslų:

| — | išlaikyti, saugoti ir gerinti aplinkos kokybę; |
| --- | --- |

—

išlaikyti, saugoti ir gerinti aplinkos kokybę;

| — | saugoti žmonių sveikatą; |
| --- | --- |

—

saugoti žmonių sveikatą;

| — | apdairiai ir racionaliai naudoti gamtos išteklius; |
| --- | --- |

—

apdairiai ir racionaliai naudoti gamtos išteklius;

| — | remti tarptautinio lygio priemones, skirtas regioninėms ar pasaulinėms aplinkos problemoms spręsti, visų pirma kovai su klimato kaita. |
| --- | --- |

—

remti tarptautinio lygio priemones, skirtas regioninėms ar pasaulinėms aplinkos problemoms spręsti, visų pirma kovai su klimato kaita.

Europos Sąjunga pareiškia, kad jos Kioto protokolo antrojo įsipareigojimų laikotarpio (2013–2020 m.) kiekinis išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimo įsipareigojimas bus vykdomas pasitelkiant Europos Sąjungos ir jos valstybių narių veiksmus, įgyvendinamus neviršijant jų kompetencijos ribų. Teisiškai privalomos priemonės, kuriomis įgyvendinami jos įsipareigojimai, susiję su klausimais, reglamentuojamais Kioto protokolu, iš dalies pakeistu Dohos pakeitimu, jau galioja.

Europos Sąjunga toliau reguliariai teiks informaciją apie atitinkamas Europos Sąjungos teisės priemones, įtraukdama ją į papildomą informaciją, teikiamą kartu su nacionaliniu pranešimu pagal konvencijos 12 straipsnį, siekdama įrodyti, kad ji laikosi pagal Kioto protokolą prisiimtų įsipareigojimų, kaip numatyta jo 7 straipsnio 2 dalyje ir atitinkamose rekomendacijose.

---

| 4.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 207/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 207/15

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2015/1340

2015 m. liepos 13 d.

dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Islandijos susitarimo dėl Islandijos dalyvavimo bendrai vykdant Europos Sąjungos, jos valstybių narių ir Islandijos įsipareigojimus Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo antruoju įsipareigojimų laikotarpiu sudarymo Europos Sąjungos vardu

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą (1),

kadangi:

| (1) | Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolas (toliau – Kioto protokolas) įsigaliojo 2005 m. vasario 16 d., ir jo B priede išvardytoms Šalims nustatyti teisiškai privalomi išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai pirmuoju įsipareigojimų laikotarpiu nuo 2008 iki 2012 m. Sąjunga patvirtino Kioto protokolą Tarybos sprendimu 2002/358/EB (2). Sąjunga ir jos valstybės narės ratifikavo Kioto protokolą bei susitarė bendrai vykdyti savo įsipareigojimus pirmuoju įsipareigojimų laikotarpiu. Islandija Kioto protokolą ratifikavo 2002 m. gegužės 23 d.; |
| --- | --- |

(1)

Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolas (toliau – Kioto protokolas) įsigaliojo 2005 m. vasario 16 d., ir jo B priede išvardytoms Šalims nustatyti teisiškai privalomi išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai pirmuoju įsipareigojimų laikotarpiu nuo 2008 iki 2012 m. Sąjunga patvirtino Kioto protokolą Tarybos sprendimu 2002/358/EB (2). Sąjunga ir jos valstybės narės ratifikavo Kioto protokolą bei susitarė bendrai vykdyti savo įsipareigojimus pirmuoju įsipareigojimų laikotarpiu. Islandija Kioto protokolą ratifikavo 2002 m. gegužės 23 d.;

| (2) | 2009 m. gruodžio 15 d. susitikime Taryba priėmė Islandijos prašymą antrojo laikotarpio įsipareigojimus vykdyti kartu su Sąjunga ir jos valstybėmis narėmis ir paragino Komisiją pateikti rekomendaciją pradėti reikiamas derybas su Islandija dėl susitarimo, kuris atitiktų Sąjungos klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinyje nustatytus principus ir kriterijus; |
| --- | --- |

(2)

2009 m. gruodžio 15 d. susitikime Taryba priėmė Islandijos prašymą antrojo laikotarpio įsipareigojimus vykdyti kartu su Sąjunga ir jos valstybėmis narėmis ir paragino Komisiją pateikti rekomendaciją pradėti reikiamas derybas su Islandija dėl susitarimo, kuris atitiktų Sąjungos klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinyje nustatytus principus ir kriterijus;

| (3) | 2012 m. gruodžio mėn. įvykusioje Dohos klimato konferencijoje visos Kioto protokolo šalys susitarė dėl Dohos pakeitimo, kuriuo nustatomas antrasis Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpis nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. Dohos pakeitimu iš dalies keičiamas Kioto protokolo B priedas, tame priede išvardytoms šalims nustatomi papildomi teisiškai privalomi klimato kaitos švelninimo įsipareigojimai antruoju įsipareigojimų laikotarpiu, taip pat iš dalies keičiamos ir patikslinamos šalių įsipareigojimų vykdymą antruoju įsipareigojimų laikotarpiu reglamentuojančios nuostatos; |
| --- | --- |

(3)

2012 m. gruodžio mėn. įvykusioje Dohos klimato konferencijoje visos Kioto protokolo šalys susitarė dėl Dohos pakeitimo, kuriuo nustatomas antrasis Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpis nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. Dohos pakeitimu iš dalies keičiamas Kioto protokolo B priedas, tame priede išvardytoms šalims nustatomi papildomi teisiškai privalomi klimato kaitos švelninimo įsipareigojimai antruoju įsipareigojimų laikotarpiu, taip pat iš dalies keičiamos ir patikslinamos šalių įsipareigojimų vykdymą antruoju įsipareigojimų laikotarpiu reglamentuojančios nuostatos;

| (4) | prie Sąjungai ir jos valstybėms narėms bei Islandijai Dohos pakeitime nustatytų tikslų pateikiama išnaša, kurioje teigiama, kad tie tikslai grindžiami nuostata, kad jie bus vykdomi bendrai pagal Kioto protokolo 4 straipsnį. Priimant Dohos pakeitimą 2012 m. gruodžio 8 d. Sąjunga, jos valstybės narės ir Islandija taip pat padarė bendrą pareiškimą, kuriame išreikštas jų ketinimas bendrai vykdyti savo įsipareigojimus antruoju įsipareigojimų laikotarpiu. Dėl pareiškimo susitarta ad hoc ES ministrų susitikime Dohoje, o 2012 m. gruodžio 17 d. tą pareiškimą patvirtino Taryba; |
| --- | --- |

(4)

prie Sąjungai ir jos valstybėms narėms bei Islandijai Dohos pakeitime nustatytų tikslų pateikiama išnaša, kurioje teigiama, kad tie tikslai grindžiami nuostata, kad jie bus vykdomi bendrai pagal Kioto protokolo 4 straipsnį. Priimant Dohos pakeitimą 2012 m. gruodžio 8 d. Sąjunga, jos valstybės narės ir Islandija taip pat padarė bendrą pareiškimą, kuriame išreikštas jų ketinimas bendrai vykdyti savo įsipareigojimus antruoju įsipareigojimų laikotarpiu. Dėl pareiškimo susitarta ad hoc ES ministrų susitikime Dohoje, o 2012 m. gruodžio 17 d. tą pareiškimą patvirtino Taryba;

| (5) | tame pareiškime Sąjunga, jos valstybės narės ir Islandija pagal Kioto protokolo 4 straipsnio 1 dalį, kuria šalims leidžiama savo įsipareigojimus pagal Kioto protokolo 3 straipsnį vykdyti kartu, nurodė, kad Kioto protokolo 3 straipsnio 7b dalis bus taikoma bendrai nustatytajai normai pagal Sąjungos, jos valstybių narių, Kroatijos ir Islandijos bendro įsipareigojimų vykdymo susitarimą ir kad ji nebus taikoma atskirai valstybėms narėms, Kroatijai ar Islandijai; |
| --- | --- |

(5)

tame pareiškime Sąjunga, jos valstybės narės ir Islandija pagal Kioto protokolo 4 straipsnio 1 dalį, kuria šalims leidžiama savo įsipareigojimus pagal Kioto protokolo 3 straipsnį vykdyti kartu, nurodė, kad Kioto protokolo 3 straipsnio 7b dalis bus taikoma bendrai nustatytajai normai pagal Sąjungos, jos valstybių narių, Kroatijos ir Islandijos bendro įsipareigojimų vykdymo susitarimą ir kad ji nebus taikoma atskirai valstybėms narėms, Kroatijai ar Islandijai;

| (6) | pagal Kioto protokolo 4 straipsnio 1 dalį šalys, kurios susitaria kartu vykdyti pagal Kioto protokolo 3 straipsnį prisiimtus įsipareigojimus, turi tame susitarime nurodyti kiekvienai susitarimo šaliai paskirtą išmetamųjų teršalų kiekį. Pagal Kioto protokolo 4 straipsnio 2 dalį bendro įsipareigojimų vykdymo susitarimo šalys ratifikavimo arba patvirtinimo dokumentų deponavimo dieną Kioto protokolo sekretoriatui turi pateikti to susitarimo sąlygas; |
| --- | --- |

(6)

pagal Kioto protokolo 4 straipsnio 1 dalį šalys, kurios susitaria kartu vykdyti pagal Kioto protokolo 3 straipsnį prisiimtus įsipareigojimus, turi tame susitarime nurodyti kiekvienai susitarimo šaliai paskirtą išmetamųjų teršalų kiekį. Pagal Kioto protokolo 4 straipsnio 2 dalį bendro įsipareigojimų vykdymo susitarimo šalys ratifikavimo arba patvirtinimo dokumentų deponavimo dieną Kioto protokolo sekretoriatui turi pateikti to susitarimo sąlygas;

| (7) | susitarimo, pagal kurį, remiantis Kioto protokolo 3 straipsniu, bendrai vykdomi Sąjungos, jos valstybių narių ir Islandijos įsipareigojimai, sąlygos nustatytos Tarybos sprendimo (ES) 2015/1339 (3) priede. Tos sąlygos taip pat nustatytos Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Islandijos susitarimo dėl Islandijos dalyvavimo bendrai vykdant Europos Sąjungos, jos valstybių narių ir Islandijos įsipareigojimus antruoju Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpiu (toliau – Susitarimas) 2 priede; |
| --- | --- |

(7)

susitarimo, pagal kurį, remiantis Kioto protokolo 3 straipsniu, bendrai vykdomi Sąjungos, jos valstybių narių ir Islandijos įsipareigojimai, sąlygos nustatytos Tarybos sprendimo (ES) 2015/1339 (3) priede. Tos sąlygos taip pat nustatytos Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Islandijos susitarimo dėl Islandijos dalyvavimo bendrai vykdant Europos Sąjungos, jos valstybių narių ir Islandijos įsipareigojimus antruoju Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpiu (toliau – Susitarimas) 2 priede;

| (8) | siekiant užtikrinti, kad su bendru įsipareigojimų vykdymu susiję Islandijos įsipareigojimai būtų nustatyti ir taikomi nediskriminuojant (Islandijai ir valstybėms narėms būtų taikoma vienoda tvarka), Islandijai išmetamųjų teršalų kiekis nustatytas taip, kad atitiktų tiek kiekybinius išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimus, nustatytus Kioto protokolo B priedo trečioje skiltyje su pakeitimais, padarytais Dohos pakeitimu, tiek Sąjungos teisės aktus, įskaitant 2009 m. klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinį bei principus ir kriterijus, kuriais grindžiami tų teisės aktų tikslai; |
| --- | --- |

(8)

siekiant užtikrinti, kad su bendru įsipareigojimų vykdymu susiję Islandijos įsipareigojimai būtų nustatyti ir taikomi nediskriminuojant (Islandijai ir valstybėms narėms būtų taikoma vienoda tvarka), Islandijai išmetamųjų teršalų kiekis nustatytas taip, kad atitiktų tiek kiekybinius išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimus, nustatytus Kioto protokolo B priedo trečioje skiltyje su pakeitimais, padarytais Dohos pakeitimu, tiek Sąjungos teisės aktus, įskaitant 2009 m. klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinį bei principus ir kriterijus, kuriais grindžiami tų teisės aktų tikslai;

| (9) | Susitarimas pasirašytas 2015 m. balandžio 1 d. remiantis Tarybos sprendimu (ES) 2015/146 (4); |
| --- | --- |

(9)

Susitarimas pasirašytas 2015 m. balandžio 1 d. remiantis Tarybos sprendimu (ES) 2015/146 (4);

| (10) | siekiant, kad Dohos pakeitimas įsigaliotų greitai, dar iki 2015 m. pabaigoje Paryžiuje organizuojamos Jungtinių Tautų klimato konferencijos, kuri turi priimti naują teisiškai privalomą priemonę laikotarpiui po 2020 m., ir pabrėžti Sąjungos, jos valstybių narių ir Islandijos pasiryžimą laiku suteikti teisinės galios antrajam įsipareigojimų laikotarpiui, Sąjunga, valstybės narės ir Islandija turėtų siekti ratifikuoti Dohos pakeitimą ir Susitarimą ne vėliau kaip 2015 m. trečią ketvirtį; |
| --- | --- |

(10)

siekiant, kad Dohos pakeitimas įsigaliotų greitai, dar iki 2015 m. pabaigoje Paryžiuje organizuojamos Jungtinių Tautų klimato konferencijos, kuri turi priimti naują teisiškai privalomą priemonę laikotarpiui po 2020 m., ir pabrėžti Sąjungos, jos valstybių narių ir Islandijos pasiryžimą laiku suteikti teisinės galios antrajam įsipareigojimų laikotarpiui, Sąjunga, valstybės narės ir Islandija turėtų siekti ratifikuoti Dohos pakeitimą ir Susitarimą ne vėliau kaip 2015 m. trečią ketvirtį;

| (11) | Susitarimas turėtų būti patvirtintas Sąjungos vardu, |
| --- | --- |

(11)

Susitarimas turėtų būti patvirtintas Sąjungos vardu,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Šiuo sprendimu Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Islandijos susitarimas dėl Islandijos dalyvavimo bendrai vykdant Europos Sąjungos, jos valstybių narių ir Islandijos įsipareigojimus Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo antruoju įsipareigojimų laikotarpiu (toliau – Susitarimas).

Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

2 straipsnis

Tarybos pirmininkas paskiria asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu deponuoti Susitarimo 10 straipsnyje numatytą ratifikavimo dokumentą Europos Sąjungos Tarybos Generaliniam sekretoriui, kad būtų išreikštas Sąjungos sutikimas būti saistomai Susitarimo.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 13 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

F. ETGEN

---

(1)  2015 m. birželio 10 d. pritarimas (dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  2002 m. balandžio 25 d. Tarybos sprendimas 2002/358/EB dėl Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo patvirtinimo Europos bendrijos vardu ir bendro jame numatytų įsipareigojimų vykdymo (OL L 130, 2002 5 15, p. 1).

2

(3)  2015 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1339 dėl JTBKKK Kioto protokolo Dohos pakeitimo sudarymo Europos Sąjungos vardu ir bendro pagal jį prisiimtų įsipareigojimų vykdymo (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 1).

3

(4)  2015 m. sausio 26 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/146 dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Islandijos susitarimo dėl Islandijos dalyvavimo bendrai vykdant Europos Sąjungos, jos valstybių narių ir Islandijos įsipareigojimus Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo antruoju įsipareigojimų laikotarpiu pasirašymo Europos Sąjungos vardu (OL L 26, 2015 1 31, p. 1).

4

---

| 4.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 207/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 207/17

---

Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Islandijos

SUSITARIMAS

dėl Islandijos dalyvavimo bendrai vykdant Europos Sąjungos, jos valstybių narių ir Islandijos įsipareigojimus Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo antruoju įsipareigojimų laikotarpiu

EUROPOS SĄJUNGA

(toliau taip pat – Sąjunga),

BELGIJOS KARALYSTĖ,

BULGARIJOS RESPUBLIKA,

ČEKIJOS RESPUBLIKA,

DANIJOS KARALYSTĖ,

VOKIETIJOS FEDERACINĖ RESPUBLIKA,

ESTIJOS RESPUBLIKA,

AIRIJA,

GRAIKIJOS RESPUBLIKA,

ISPANIJOS KARALYSTĖ,

PRANCŪZIJOS RESPUBLIKA,

KROATIJOS RESPUBLIKA,

ITALIJOS RESPUBLIKA,

KIPRO RESPUBLIKA,

LATVIJOS RESPUBLIKA,

LIETUVOS RESPUBLIKA,

LIUKSEMBURGO DIDŽIOJI HERCOGYSTĖ,

VENGRIJA,

MALTOS RESPUBLIKA,

NYDERLANDŲ KARALYSTĖ,

AUSTRIJOS RESPUBLIKA,

LENKIJOS RESPUBLIKA,

PORTUGALIJOS RESPUBLIKA,

RUMUNIJA,

SLOVĖNIJOS RESPUBLIKA,

SLOVAKIJOS RESPUBLIKA,

SUOMIJOS RESPUBLIKA,

ŠVEDIJOS KARALYSTĖ,

JUNGTINĖ DIDŽIOSIOS BRITANIJOS ir ŠIAURĖS AIRIJOS KARALYSTĖ

ir ISLANDIJA

(toliau – Šalys),

PRIMINDAMOS, KAD:

2012 m. gruodžio 8 d. Dohoje padarytame bendrame pareiškime teigiama, kad Europos Sąjungos, jos valstybių narių, Kroatijos ir Islandijos kiekybiniai išmetamųjų teršalų ribojimo ir mažinimo įsipareigojimai antruoju įsipareigojimų laikotarpiu pagal Kioto protokolą grindžiami nuostata, kad tie įsipareigojimai bus vykdomi bendrai pagal Kioto protokolo 4 straipsnį, kad pagal susitarimą dėl bendro Europos Sąjungos, jos valstybių narių, Kroatijos ir Islandijos įsipareigojimų vykdymo Kioto protokolo 3 straipsnio 7b dalis bus taikoma bendrai nustatytajai normai ir ji nebus taikoma atskirai valstybėms narėms, Kroatijai ar Islandijai;

tame pareiškime Sąjunga, jos valstybės narės ir Islandija pareiškė, kad priėmimo dokumentus deponuos tuo pačiu metu (kaip ir Kioto protokolo atveju), kad Dohos pakeitimas tuo pačiu metu įsigaliotų Sąjungoje, jos 27 valstybėse narėse, Kroatijoje ir Islandijoje;

Islandija dalyvauja Europos Sąjungos Klimato kaitos komitete, įsteigtame pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 26 straipsnį, taip pat Klimato kaitos komiteto I darbo grupėje,

NUSPRENDĖ SUDARYTI ŠĮ SUSITARIMĄ:

1 straipsnis

Susitarimo tikslas

Šio Susitarimo tikslas – nustatyti Islandijos dalyvavimo bendrai vykdant Europos Sąjungos, jos valstybių narių ir Islandijos įsipareigojimus Kioto protokolo antruoju įsipareigojimų laikotarpiu sąlygas ir užtikrinti, kad toks dalyvavimas (įskaitant Islandijos indėlį į tai, kaip Sąjunga laikosi ataskaitų teikimo reikalavimų Kioto protokolo antruoju įsipareigojimų laikotarpiu) būtų veiksmingas.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame Susitarime:

a)   Kioto protokolas– Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) Kioto protokolas su pakeitimais, padarytais to protokolo Dohos pakeitimu, dėl kurio susitarta 2012 m. gruodžio 8 d. Dohoje;

b)   Dohos pakeitimas– JTBKKK Kioto protokolo Dohos pakeitimas, dėl kurio susitarta 2012 m. gruodžio 8 d. Dohoje; juo nustatomas Kioto protokolo antrasis įsipareigojimų laikotarpis, t. y. nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.;

c)   bendro įsipareigojimų vykdymo sąlygos– šio Susitarimo 2 priede nustatytos sąlygos;

d)   ATLPS direktyva– 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje, su pakeitimais.

3 straipsnis

Bendras įsipareigojimų vykdymas

1.   Šalys susitaria bendrai vykdyti Kioto protokolo B priedo trečioje skiltyje įrašytus kiekybinius išmetamųjų teršalų ribojimo ir mažinimo įsipareigojimus antruoju įsipareigojimų laikotarpiu laikydamosi bendro įsipareigojimų vykdymo sąlygų.

2.   Tuo tikslu Islandija imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad bendras jos antropogeninių Kioto protokolo A priede išvardytų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmestų iš taršos šaltinių ir pašalintų absorbentais, kuriuos reglamentuoja Kioto protokolas ir kuriems netaikoma ATLPS direktyva, kiekis, išreikštas anglies dioksido ekvivalentu, neviršytų Islandijos nustatytosios normos, nurodytos bendro įsipareigojimų vykdymo sąlygose.

3.   Nepažeisdama šio Susitarimo 8 straipsnio, Islandija antrojo įsipareigojimų laikotarpio pabaigoje, laikydamasi Sprendimo 1/CMP.8 ir kitų atitinkamų JTBKKK ar Kioto protokolo organų sprendimų ir bendro įsipareigojimų vykdymo sąlygų, iš savo nacionalinio registro nurašo NNV, TŠV, TMV, PTMV, LPTMV ar IPTMV, atitinkančius iš taršos šaltinių išmetamų ir absorbentais šalinamų antropogeninių šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekius, kuriems taikoma Islandijos nustatytoji norma.

4 straipsnis

Atitinkamų Sąjungos teisės aktų taikymas

1.   Šio Susitarimo 1 priede nurodyti teisės aktai Islandijai privalomi ir Islandijoje taikomi. Jei tame priede išvardytuose teisės aktuose yra nuorodų į Sąjungos valstybes nares, taikant šį Susitarimą laikoma, kad tos nuorodos taip pat yra nuorodos į Islandiją.

2.   Šio Susitarimo1 priedas gali būti iš dalies pakeistas Bendro įsipareigojimų vykdymo komiteto, įsteigto šio Susitarimo 6 straipsniu, sprendimu.

3.   Bendro įsipareigojimų vykdymo komitetas gali nuspręsti dėl tolesnių techninių šio Susitarimo 1 priede išvardytų teisės aktų taikymo Islandijai sąlygų.

4.   Jei dėl šio Susitarimo 1 priedo pakeitimų reikia keisti Islandijos pirminės teisės aktus, nustatant tokių pakeitimų įsigaliojimo laiką turi būti atsižvelgiama į Islandijos teisės aktų pakeitimams priimti reikalingą laikotarpį ir būtinybę užtikrinti atitiktį Kioto protokolo reikalavimams ir sprendimams.

5.   Ypač svarbu, kad Komisija, prieš priimdama į šio |Susitarimo 1 priedą jau įtrauktus ar įtrauktinus deleguotuosius aktus, laikytųsi savo įprastos praktikos ir konsultuotųsi su ekspertais, įskaitant ekspertus iš Islandijos.

5 straipsnis

Ataskaitų teikimas

1.   Islandija iki 2015 m. balandžio 15 d. JTBKKK sekretoriatui pateikia ataskaitą, kuria remiantis būtų galima lengviau apskaičiuoti jos nustatytąją normą, laikantis šio Susitarimo, Kioto protokolo reikalavimų, Dohos pakeitimo ir pagal juos priimtų sprendimų.

2.   Sąjunga parengia ataskaitą, kuria remiantis būtų galima lengviau apskaičiuoti Sąjungos nustatytąją normą, ir ataskaitą, kuria remiantis būtų galima lengviau apskaičiuoti Sąjungos, jos valstybių narių ir Islandijos bendrą nustatytąją normą (bendra nustatytoji norma), laikantis šio Susitarimo, Kioto protokolo reikalavimų, Dohos pakeitimo ir pagal juos priimtų sprendimų. Sąjunga tas ataskaitas pateikia JTBKKK sekretoriatui iki 2015 m. balandžio 15 d.

6 straipsnis

Bendro įsipareigojimų vykdymo komitetas

1.   Sukuriamas Bendro įsipareigojimų vykdymo komitetas, kurį sudaro Šalių atstovai.

2.   Bendro įsipareigojimų vykdymo komitetas užtikrina veiksmingą šio Susitarimo įgyvendinimą ir veikimą. Tuo tikslu jis gali priimti šio Susitarimo 4 straipsnyje numatytus sprendimus ir keistis nuomonėmis ir informacija apie bendro įsipareigojimų vykdymo sąlygų įgyvendinimą. Bendro įsipareigojimų vykdymo komitetas visus sprendimus priima bendru sutarimu.

3.   Bendro įsipareigojimų vykdymo komitetas renkasi, kai viena ar kelios Šalys pateikia tokį prašymą, arba Sąjungos iniciatyva. Tas prašymas pateikiamas Sąjungai.

4.   Bendro įsipareigojimų vykdymo komiteto nariais, atstovaujančiais Sąjungai ir jos valstybėms narėms, iš pradžių skiriami Komisijos ir valstybių narių atstovai, taip pat dalyvaujantys Europos Sąjungos Klimato kaitos komitete, įsteigtame pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 525/2013 (1) 26 straipsnį. Islandijos atstovą skiria Islandijos aplinkos ir gamtos išteklių ministerija. Bendro įsipareigojimų vykdymo komiteto posėdžiai, kai įmanoma, rengiami panašiu laiku kaip Klimato kaitos komiteto posėdžiai.

5.   Bendro įsipareigojimų vykdymo komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles bendru sutarimu.

7 straipsnis

Išlygų netaikymas

Šiam Susitarimui netaikomos jokios išlygos.

8 straipsnis

Trukmė ir atitiktis

1.   Šis Susitarimas sudaromas iki papildomo laikotarpio, skirto įsipareigojimams įvykdyti Kioto protokolo antruoju įsipareigojimų laikotarpiu, pabaigos arba kol bus baigti spręsti Kioto protokole minimi kuriai nors Šaliai aktualūs įgyvendinimo klausimai, susiję su tuo įsipareigojimų laikotarpiu arba bendru įsipareigojimų vykdymu (pasirenkama vėlesnė data). Šis Susitarimas negali būti nutrauktas anksčiau.

2.   Islandija Bendro įsipareigojimų vykdymo komitetui praneša apie visus šio Susitarimo nesilaikymo faktus arba tikimybę, kad jo bus nesilaikoma. Toks Susitarimo nesilaikymas turi būti pagrįstas komiteto nariams priimtinu būdu per 30 dienų nuo pranešimo apie nesilaikymą. Priešingu atveju Susitarimo nuostatų nesilaikymas laikomas šio Susitarimo pažeidimu.

3.   Šio Susitarimo pažeidimo arba nesutikimo iš dalies pakeisti jo 1 priedą pagal 4 straipsnio 2 dalį atveju Islandija atsiskaito už savo bendrą iš taršos šaltinių išmetamų ir absorbentais šalinamų antropogeninių išmetamųjų teršalų, kuriems antruoju įsipareigojimų laikotarpiu taikomas Kioto protokolas, anglies dioksido ekvivalentu išreiškiamą kiekį (įskaitant teršalus iš šaltinių, kuriems taikoma Europos Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema), remdamasi Kioto protokolo B priedo trečioje skiltyje Islandijai nustatytu kiekybiniu išmetamųjų teršalų mažinimo tikslu, o antrojo įsipareigojimų laikotarpio pabaigoje ji iš savo nacionalinio registro nurašo NNV, TŠV, TMV, PTMV, LPTMV ar IPTMV, atitinkančius tą išmetamųjų teršalų kiekį.

9 straipsnis

Depozitaras

Šis Susitarimas, parengtas dviem egzemplioriais anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų, vokiečių ir islandų kalbomis, kurio visi tekstai yra autentiški, deponuojamas Europos Sąjungos Tarybos generaliniam sekretoriui.

10 straipsnis

Ratifikavimo dokumentų deponavimas

1.   Šį Susitarimą Šalys ratifikuoja pagal atitinkamas savo nacionalines taisykles. Kiekviena šalis savo ratifikavimo dokumentus Europos Sąjungos Tarybos generaliniam sekretoriui deponuoja arba tuo pačiu metu, kai Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui deponuojamas Dohos pakeitimo priėmimo dokumentas, arba prieš tai.

2.   Islandija Dohos pakeitimo priėmimo dokumentą Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui deponuoja pagal Kioto protokolo 20 straipsnio 4 dalį ir 21 straipsnio 7 dalį ne vėliau kaip paskutinio Sąjungos arba jos valstybių narių priėmimo dokumento deponavimo dieną.

3.   Deponuodama Dohos pakeitimo priėmimo dokumentą Islandija savo vardu Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos sekretoriatui pagal Kioto protokolo 4 straipsnio 2 dalį taip pat praneša bendro įsipareigojimų vykdymo sąlygas.

11 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis Susitarimas įsigalioja devyniasdešimtą dieną po tos dienos, kai visos Šalys deponavo savo ratifikavimo dokumentus.

TAI PATVIRTINDAMI šį Susitarimą pasirašė toliau nurodyti įgaliotieji atstovai.

Съставено в Брюксел на първи април две хиляди и петнадесета година.

Hecho en Bruselas, el uno de abril de dos mil quince.

V Bruselu dne prvního dubna dva tisíce patnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den første april to tusind og femten.

Geschehen zu Brüssel am ersten April zweitausendfünfzehn.

Kahe tuhande viieteistkümnenda aasta aprillikuu esimesel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, την πρώτη Απριλίου δύο χιλιάδες δεκαπέντε.

Done at Brussels on the first day of April in the year two thousand and fifteen.

Fait à Bruxelles, le premier avril deux mille quinze.

Sastavljeno u Bruxellesu prvog travnja dvije tisuće petnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì primo aprile duemilaquindici.

Briselē, divi tūkstoši piecpadsmitā gada pirmajā aprīlī.

Priimta du tūkstančiai penkioliktų metų balandžio pirmą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenötödik év április havának első napján.

Magħmul fi Brussell, fl-ewwel jum ta' April tas-sena elfejn u ħmistax.

Gedaan te Brussel, de eerste april tweeduizend vijftien.

Sporządzono w Brukseli dnia pierwszego kwietnia roku dwa tysiące piętnastego.

Feito em Bruxelas, em um de abril de dois mil e quinze.

Întocmit la Bruxelles la întâi aprilie două mii cincisprezece.

V Bruseli prvého apríla dvetisícpätnásť.

V Bruslju, dne prvega aprila leta dva tisoč petnajst.

Tehty Brysselissä ensimmäisenä päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.

Som skedde i Bryssel den första april tjugohundrafemton.

Gjört í Brussel hinn 1. apríl 2015.

Voor het Koninkrijk België

Pour le Royaume de Belgique

Für das Königreich Belgien

Image

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Cette signature engage également la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

За Република България

Image

Za Českou republiku

Image

For Kongeriget Danmark

Image

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image

Eesti Vabariigi nimel

Image

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image

Por el Reino de España

Image

Pour la République française

Image

Za Republiku Hrvatsku

Image

Per la Repubblica italiana

Image

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image

Latvijas Republikas vārdā –

Image

Lietuvos Respublikos vardu

Image

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Image

Magyarország részéről

Image

Għar-Repubblika ta' Malta

Image

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image

Für die Republik Österreich

Image

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image

Pela República Portuguesa

Image

Pentru România

Image

Za Republiko Slovenijo

Image

Za Slovenskú republiku

Image

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sveriges

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

Fyrir hönd Íslands

Image

---

(1)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 280/2004/EB (ESOL L 165, 2013 6 18, p. 13).

1

---

1 PRIEDAS

(4 straipsnyje numatytas sąrašas)

| 1. | 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 280/2004/EB (Reglamentas Nr. 525/2013), išskyrus jo 4 straipsnį, 7 straipsnio f punktą, 15–20 straipsnius ir 22 straipsnį. 21 straipsnio nuostatos taikomos atsižvelgiant į konkretų atvejį. |
| --- | --- |

1.

2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 280/2004/EB (Reglamentas Nr. 525/2013), išskyrus jo 4 straipsnį, 7 straipsnio f punktą, 15–20 straipsnius ir 22 straipsnį. 21 straipsnio nuostatos taikomos atsižvelgiant į konkretų atvejį.

| 2. | Dabartiniai ir būsimi deleguotieji ir įgyvendinimo aktai, grindžiami Reglamentu (ES) Nr. 525/2013. |
| --- | --- |

2.

Dabartiniai ir būsimi deleguotieji ir įgyvendinimo aktai, grindžiami Reglamentu (ES) Nr. 525/2013.

---

2 PRIEDAS

Pranešimas apie Susitarimo bendrai vykdyti pagal Kioto protokolo 3 straipsnį prisiimtus Europos Sąjungos, jos valstybių narių ir Islandijos įsipareigojimus Kioto protokolo antruoju įsipareigojimų laikotarpiu sąlygas, kaip priimta Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje dohoje, kuri vadinama kioto protokolo šalių susitikimu, sprendimu 1/cmp.8 pagal Kioto protokolo 4 straipsnį

1.   Susitarimo dalyvės

Šio Susitarimo dalyvės (toliau – dalyvės) yra Europos Sąjunga, jos valstybės narės ir Islandijos Respublika; jos visos yra Kioto protokolo Šalys. Europos Sąjungos narėmis šiuo metu yra:

Belgijos Karalystė, Bulgarijos Respublika, Čekijos Respublika, Danijos Karalystė, Vokietijos Federacinė Respublika, Estijos Respublika, Airija, Graikijos Respublika, Ispanijos Karalystė, Prancūzijos Respublika, Kroatijos Respublika, Italijos Respublika, Kipro Respublika, Latvijos Respublika, Lietuvos Respublika, Liuksemburgo Didžioji Hercogystė, Vengrijos Respublika, Maltos Respublika, Nyderlandų Karalystė, Austrijos Respublika, Lenkijos Respublika, Portugalijos Respublika, Rumunija, Slovėnijos Respublika, Slovakijos Respublika, Suomijos Respublika, Švedijos Karalystė bei Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė.

Islandija yra šio Susitarimo dalyvė pagal Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Islandijos susitarimą dėl Islandijos dalyvavimo bendrai vykdant Europos Sąjungos, jos valstybių narių ir Islandijos įsipareigojimus Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo antruoju įsipareigojimų laikotarpiu.

2.   Bendras pagal Kioto protokolo 3 straipsnį prisiimtų įsipareigojimų vykdymas Kioto protokolo antruoju įsipareigojimų laikotarpiu

Remdamosi Kioto protokolo 4 straipsnio 1 dalimi, dalyvės vykdys pagal jo 3 straipsnį prisiimtus įsipareigojimus laikydamosi šių nuostatų:

| — | dalyvės pagal Kioto protokolo 4 straipsnio 5 ir 6 dalis užtikrins, kad valstybių narių ir Islandijos išmestų antropogeninių šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išvardytų Kioto protokolo A priede, bendrų kiekių (išreikštų anglies dioksido ekvivalentu) sudėtinė suma neviršytų jų bendros nustatytosios normos; |
| --- | --- |

—

dalyvės pagal Kioto protokolo 4 straipsnio 5 ir 6 dalis užtikrins, kad valstybių narių ir Islandijos išmestų antropogeninių šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išvardytų Kioto protokolo A priede, bendrų kiekių (išreikštų anglies dioksido ekvivalentu) sudėtinė suma neviršytų jų bendros nustatytosios normos;

| — | Kioto protokolo 3 straipsnio 1 dalies taikymas valstybių narių ir Islandijos aviacijos ir laivybos sektoriams grindžiamas Konvencijos principu į Kioto protokolo Šalių tikslus įtraukti tik vietinių skrydžių ir vietinių laivų reisų metu išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekius. Europos Sąjungos principas Kioto protokolo antruoju įsipareigojimų laikotarpiu išliks toks pat kaip pirmuoju, nes nuo Sprendimo 2/CP.3 priėmimo įtraukiant tuos teršalų kiekius į Šalių tikslus pasistūmėta nebuvo. Tai nedaro poveikio Europos Sąjungos įsipareigojimų, prisiimtų pagal klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinį, apimčiai, kuri išlieka nepakitusi. Tai nedaro poveikio ir būtinybei imtis priemonių, susijusių su tokių dujų išmetimu dėl aviacinių degalų ir jūrų laivų bunkerinio kuro naudojimo; |
| --- | --- |

—

Kioto protokolo 3 straipsnio 1 dalies taikymas valstybių narių ir Islandijos aviacijos ir laivybos sektoriams grindžiamas Konvencijos principu į Kioto protokolo Šalių tikslus įtraukti tik vietinių skrydžių ir vietinių laivų reisų metu išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekius. Europos Sąjungos principas Kioto protokolo antruoju įsipareigojimų laikotarpiu išliks toks pat kaip pirmuoju, nes nuo Sprendimo 2/CP.3 priėmimo įtraukiant tuos teršalų kiekius į Šalių tikslus pasistūmėta nebuvo. Tai nedaro poveikio Europos Sąjungos įsipareigojimų, prisiimtų pagal klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinį, apimčiai, kuri išlieka nepakitusi. Tai nedaro poveikio ir būtinybei imtis priemonių, susijusių su tokių dujų išmetimu dėl aviacinių degalų ir jūrų laivų bunkerinio kuro naudojimo;

| — | kiekviena dalyvė gali padidinti savo įsipareigojimo užmojį perkeldama nustatytosios normos vienetus, išmetamųjų teršalų mažinimo vienetus arba patvirtintus išmetamųjų teršalų mažinimo vienetus į panaikintų vienetų sąskaitą, esančią nacionaliniame registre. Dalyvės bendrai teiks informaciją, kurios reikalaujama pagal Sprendimo 1/CMP.8 9 dalį, ir bendrai teiks pasiūlymus pagal Kioto protokolo 3 straipsnio 1b ir 1c dalis; |
| --- | --- |

—

kiekviena dalyvė gali padidinti savo įsipareigojimo užmojį perkeldama nustatytosios normos vienetus, išmetamųjų teršalų mažinimo vienetus arba patvirtintus išmetamųjų teršalų mažinimo vienetus į panaikintų vienetų sąskaitą, esančią nacionaliniame registre. Dalyvės bendrai teiks informaciją, kurios reikalaujama pagal Sprendimo 1/CMP.8 9 dalį, ir bendrai teiks pasiūlymus pagal Kioto protokolo 3 straipsnio 1b ir 1c dalis;

| — | dalyvės toliau taikys Kioto protokolo 3 straipsnio 3 ir 4 dalis ir pagal jas individualiai sutartus sprendimus; |
| --- | --- |

—

dalyvės toliau taikys Kioto protokolo 3 straipsnio 3 ir 4 dalis ir pagal jas individualiai sutartus sprendimus;

| — | sudėtinis baziniais metais dalyvių išmestų teršalų kiekis bus lygus teršalų, valstybių narių ir Islandijos išmestų atitinkamais kiekvienai valstybei narei ir Islandijai taikomais baziniais metais, kiekių sumai; |
| --- | --- |

—

sudėtinis baziniais metais dalyvių išmestų teršalų kiekis bus lygus teršalų, valstybių narių ir Islandijos išmestų atitinkamais kiekvienai valstybei narei ir Islandijai taikomais baziniais metais, kiekių sumai;

| — | jei kurioje nors valstybėje narėje arba Islandijoje 1990 m. žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir miškininkystės sektoriaus balansas buvo toks, kad šis sektorius buvo šiltnamio efektą sukeliančių išmetamųjų dujų šaltinis, bendros nustatytosios normos, nustatomos pagal Kioto protokolo 3 straipsnio 7a, 8 ir 8a dalis, apskaičiavimo tikslais ta dalyvė, vadovaudamasi Kioto protokolo 3 straipsnio 7a dalimi, į savo baziniais metais arba baziniu laikotarpiu išmestų teršalų kiekį įtraukia bendrą iš šaltinių išmestų antropogeninių šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį (išreikštą anglies dioksido ekvivalentu), atėmus absorbentų pašalintą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, tais baziniais metais arba tuo baziniu laikotarpiu žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir miškininkystės sektoriuje; |
| --- | --- |

—

jei kurioje nors valstybėje narėje arba Islandijoje 1990 m. žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir miškininkystės sektoriaus balansas buvo toks, kad šis sektorius buvo šiltnamio efektą sukeliančių išmetamųjų dujų šaltinis, bendros nustatytosios normos, nustatomos pagal Kioto protokolo 3 straipsnio 7a, 8 ir 8a dalis, apskaičiavimo tikslais ta dalyvė, vadovaudamasi Kioto protokolo 3 straipsnio 7a dalimi, į savo baziniais metais arba baziniu laikotarpiu išmestų teršalų kiekį įtraukia bendrą iš šaltinių išmestų antropogeninių šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį (išreikštą anglies dioksido ekvivalentu), atėmus absorbentų pašalintą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, tais baziniais metais arba tuo baziniu laikotarpiu žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir miškininkystės sektoriuje;

| — | pagal Kioto protokolo 3 straipsnio 7b dalį atliekamas skaičiavimas taikomas antrojo įsipareigojimų laikotarpio bendrai nustatytajai normai, nustatomai dalyvėms pagal Kioto protokolo 3 straipsnio 7a, 8 ir 8a dalis, ir vidutinių metinių teršalų kiekių, kuriuos susitarimo šalys išmetė pirmaisiais trejais pirmojo įsipareigojimų laikotarpio metais, sumai, padaugintai iš aštuonių; |
| --- | --- |

—

pagal Kioto protokolo 3 straipsnio 7b dalį atliekamas skaičiavimas taikomas antrojo įsipareigojimų laikotarpio bendrai nustatytajai normai, nustatomai dalyvėms pagal Kioto protokolo 3 straipsnio 7a, 8 ir 8a dalis, ir vidutinių metinių teršalų kiekių, kuriuos susitarimo šalys išmetė pirmaisiais trejais pirmojo įsipareigojimų laikotarpio metais, sumai, padaugintai iš aštuonių;

| — | vadovaujantis Sprendimu 1/CMP.8, vienetai, sukaupti kurios nors dalyvės ankstesnio laikotarpio pertekliaus rezervo sąskaitoje, gali būti panaudojami nurašymui per papildomą laikotarpį, siekiant įvykdyti antrojo įsipareigojimų laikotarpio įsipareigojimus ta apimtimi, kiek tos dalyvės per antrąjį įsipareigojimų laikotarpį išmestas teršalų kiekis viršija jos atitinkamą nustatytąją normą tam įsipareigojimų laikotarpiui, kaip apibrėžta šiame pranešime. |
| --- | --- |

—

vadovaujantis Sprendimu 1/CMP.8, vienetai, sukaupti kurios nors dalyvės ankstesnio laikotarpio pertekliaus rezervo sąskaitoje, gali būti panaudojami nurašymui per papildomą laikotarpį, siekiant įvykdyti antrojo įsipareigojimų laikotarpio įsipareigojimus ta apimtimi, kiek tos dalyvės per antrąjį įsipareigojimų laikotarpį išmestas teršalų kiekis viršija jos atitinkamą nustatytąją normą tam įsipareigojimų laikotarpiui, kaip apibrėžta šiame pranešime.

3.   Susitarimo dalyvėms paskirti atitinkami išmetamųjų teršalų kiekiai

Dalyvių prisiimti kiekiniai išmetamųjų teršalų kiekio apribojimo ir sumažinimo įsipareigojimai, nurodyti Kioto protokolo B priedo trečioje skiltyje, yra 80 %. Dalyvių bendra nustatytoji norma antruoju įsipareigojimų laikotarpiu bus nustatyta pagal Kioto protokolo 3 straipsnio 7a, 8 ir 8a dalis ir jos apskaičiavimą palengvins atskaita, kurią Europos Sąjunga pateiks pagal Sprendimo 2/CMP.8 2 dalį.

Dalyvių atitinkami išmetamųjų teršalų kiekiai:

| — | Europos Sąjungos išmetamųjų teršalų kiekis yra dalyvių bendros nustatytosios normos ir valstybėms narėms bei Islandijai paskirtų išmetamųjų teršalų kiekių sumos skirtumas. Jo apskaičiavimą palengvins ataskaita, pateikta pagal Sprendimo 2/CMP.8 2 dalį. |
| --- | --- |

—

Europos Sąjungos išmetamųjų teršalų kiekis yra dalyvių bendros nustatytosios normos ir valstybėms narėms bei Islandijai paskirtų išmetamųjų teršalų kiekių sumos skirtumas. Jo apskaičiavimą palengvins ataskaita, pateikta pagal Sprendimo 2/CMP.8 2 dalį.

| — | Pagal Kioto protokolo 4 straipsnio 1 ir 5 dalis atitinkami valstybėms narėms ir Islandijai paskirti išmetamųjų teršalų kiekiai yra jų atitinkamų normų, išvardytų 1 lentelėje, ir Kioto protokolo 3 straipsnio 7a dalies antro sakinio taikymo tai valstybei narei arba Islandijai rezultatų suma. |
| --- | --- |

—

Pagal Kioto protokolo 4 straipsnio 1 ir 5 dalis atitinkami valstybėms narėms ir Islandijai paskirti išmetamųjų teršalų kiekiai yra jų atitinkamų normų, išvardytų 1 lentelėje, ir Kioto protokolo 3 straipsnio 7a dalies antro sakinio taikymo tai valstybei narei arba Islandijai rezultatų suma.

Dalyvių nustatytosios normos yra lygios joms paskirtiems išmetamųjų teršalų kiekiams.

Europos Sąjungos nustatytoji norma apims šiltnamio efektą sukeliančias dujas, išmestas iš šaltinių, kuriems taikoma Europos Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, kurią įgyvendina valstybės narės ir Islandija, ta apimtimi, kuria šioms dujoms taikomas Kioto protokolas. Atitinkamos valstybių narių ir Islandijos nustatytosios normos apima ir tuos kiekvienoje valstybėje narėje ir Islandijoje išmetamus ir absorbentų pašalintus šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekius, kurių šaltiniams ar absorbentams netaikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/29/EB, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB, siekiant patobulinti ir išplėsti Bendrijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą. Tai apima visus išmestus ir absorbentų pašalintus teršalų, kuriems taikomos Kioto protokolo 3 straipsnio 3 bei 4 dalys, ir išmesto azoto trifluorido (NF3) kiekius pagal Kioto protokolą.

Šio Susitarimo dalyvės teikia atskiras ataskaitas apie išmestus ir absorbentų pašalintus teršalų, kurie įtraukti į jų atitinkamas nustatytąsias normas, kiekius.

1 lentelė

Valstybėms narėms ir Islandijai paskirti išmetamųjų teršalų kiekiai (prieš 3 straipsnio 7a dalies taikymą) (anglies dioksido ekvivalento tonomis Kioto protokolo antrajam įsipareigojimų laikotarpiui)

| Belgija | 584 228 513 |
| --- | --- |
| Bulgarija | 222 945 983 |
| Čekija | 520 515 203 |
| Danija | 269 321 526 |
| Vokietija | 3 592 699 888 |
| Estija | 51 056 976 |
| Airija | 343 467 221 |
| Graikija | 480 791 166 |
| Ispanija | 1 766 877 232 |
| Prancūzija | 3 014 714 832 |
| Kroatija | 162 271 086 |
| Italija | 2 410 291 421 |
| Kipras | 47 450 128 |
| Latvija | 76 633 439 |
| Lietuva | 113 600 821 |
| Liuksemburgas | 70 736 832 |
| Vengrija | 434 486 280 |
| Malta | 9 299 769 |
| Nyderlandai | 919 963 374 |
| Austrija | 405 712 317 |
| Lenkija | 1 583 938 824 |
| Portugalija | 402 210 711 |
| Rumunija | 656 059 490 |
| Slovėnija | 99 425 782 |
| Slovakija | 202 268 939 |
| Suomija | 240 544 599 |
| Švedija | 315 554 578 |
| Jungtinė Karalystė | 2 743 362 625 |
| Islandija | 15 327 217 |

Belgija

584 228 513

Bulgarija

222 945 983

Čekija

520 515 203

Danija

269 321 526

Vokietija

3 592 699 888

Estija

51 056 976

Airija

343 467 221

Graikija

480 791 166

Ispanija

1 766 877 232

Prancūzija

3 014 714 832

Kroatija

162 271 086

Italija

2 410 291 421

Kipras

47 450 128

Latvija

76 633 439

Lietuva

113 600 821

Liuksemburgas

70 736 832

Vengrija

434 486 280

Malta

9 299 769

Nyderlandai

919 963 374

Austrija

405 712 317

Lenkija

1 583 938 824

Portugalija

402 210 711

Rumunija

656 059 490

Slovėnija

99 425 782

Slovakija

202 268 939

Suomija

240 544 599

Švedija

315 554 578

Jungtinė Karalystė

2 743 362 625

Islandija

15 327 217

---

REGLAMENTAI

| 4.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 207/32 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 207/32

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2015/1341

2015 m. kovo 12 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1236/2010, kuriuo nustatoma kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema, taikytina Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2010 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1236/2010, kuriuo nustatoma kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema, taikytina Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose, ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2791/1999 (1), ypač į jo 51 straipsnio pirmos pastraipos c, d ir g punktus,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (ES) Nr. 1236/2010 į Sąjungos teisę įtraukiamos kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistemos (toliau – Sistema), nustatytos 2006 m. lapkričio 15 d. vykusiame metiniame susitikime priimtoje Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijos (ŽŠRAK, angl. santrumpa NEAFC) rekomendacijoje ir vėliau iš dalies pakeistos 2007 m., 2008 m. ir 2009 m. lapkričio mėn. susitikimuose priimtomis rekomendacijomis, nuostatos; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (ES) Nr. 1236/2010 į Sąjungos teisę įtraukiamos kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistemos (toliau – Sistema), nustatytos 2006 m. lapkričio 15 d. vykusiame metiniame susitikime priimtoje Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijos (ŽŠRAK, angl. santrumpa NEAFC) rekomendacijoje ir vėliau iš dalies pakeistos 2007 m., 2008 m. ir 2009 m. lapkričio mėn. susitikimuose priimtomis rekomendacijomis, nuostatos;

| (2) | 2013 m. lapkričio mėn. vykusiame metiniame susitikime ŽŠRAK priėmė rekomendaciją Nr. 9:2014, kuria iš dalies keičiami Sistemos 39, 40, 41 ir 45 straipsniai, atitinkamai dėl įplaukimo į uostą, patikrų uoste, iškrovimo ir perkrovimo operacijų ir tolesnių veiksmų, susijusių su laivais, vykdžiusiais neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereguliuojamą (NNN) žvejybos veiklą. Tame pačiame metiniame susitikime ŽŠRAK priėmė Rekomendaciją Nr. 11:2014, kuria iš dalies keičiamas Sistemos 11 straipsnis dėl laivų stebėjimo sistemos, ir Rekomendaciją Nr. 14:2014, kuria iš dalies keičiamas Sistemos 14 straipsnis dėl ataskaitų ir pranešimų teikimo ŽŠRAK sekretoriui; |
| --- | --- |

(2)

2013 m. lapkričio mėn. vykusiame metiniame susitikime ŽŠRAK priėmė rekomendaciją Nr. 9:2014, kuria iš dalies keičiami Sistemos 39, 40, 41 ir 45 straipsniai, atitinkamai dėl įplaukimo į uostą, patikrų uoste, iškrovimo ir perkrovimo operacijų ir tolesnių veiksmų, susijusių su laivais, vykdžiusiais neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereguliuojamą (NNN) žvejybos veiklą. Tame pačiame metiniame susitikime ŽŠRAK priėmė Rekomendaciją Nr. 11:2014, kuria iš dalies keičiamas Sistemos 11 straipsnis dėl laivų stebėjimo sistemos, ir Rekomendaciją Nr. 14:2014, kuria iš dalies keičiamas Sistemos 14 straipsnis dėl ataskaitų ir pranešimų teikimo ŽŠRAK sekretoriui;

| (3) | vadovaujantis Tarybos sprendimu 81/608/EEB (2) patvirtintos Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose 12 ir 15 straipsniais, rekomendacijos Nr. 11:2014 ir Nr. 14:2014 įsigaliojo 2014 m. vasario 7 d.; |
| --- | --- |

(3)

vadovaujantis Tarybos sprendimu 81/608/EEB (2) patvirtintos Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose 12 ir 15 straipsniais, rekomendacijos Nr. 11:2014 ir Nr. 14:2014 įsigaliojo 2014 m. vasario 7 d.;

| (4) | pagal jos nuostatas Rekomendacija Nr. 9:2014 įsigalios 2015 m. liepos 1 d.; |
| --- | --- |

(4)

pagal jos nuostatas Rekomendacija Nr. 9:2014 įsigalios 2015 m. liepos 1 d.;

| (5) | tas rekomendacijas būtina perkelti į Sąjungos teisę; todėl Reglamentas (ES) Nr. 1236/2010 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(5)

tas rekomendacijas būtina perkelti į Sąjungos teisę; todėl Reglamentas (ES) Nr. 1236/2010 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (ES) Nr. 1236/2010 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 11 straipsnis papildomas šia pastraipa:
  „Dugninei žvejybai reguliuojamame rajone taikomos šios papildomos nuostatos:






  a) | kiekviena valstybė narė įdiegia automatinę sistemą, kuria galima stebėti ir aptikti galimą dugninę žvejybą rajonuose, kurie yra už esamų dugninės žvejybos rajonų ribų, ir galimą žvejybą rajonuose, kuriuose žvejoti draudžiama; |
| --- | --- | --- |

1)

11 straipsnis papildomas šia pastraipa:

„Dugninei žvejybai reguliuojamame rajone taikomos šios papildomos nuostatos:

a)

kiekviena valstybė narė įdiegia automatinę sistemą, kuria galima stebėti ir aptikti galimą dugninę žvejybą rajonuose, kurie yra už esamų dugninės žvejybos rajonų ribų, ir galimą žvejybą rajonuose, kuriuose žvejoti draudžiama;

| b) | kiekviena valstybė narė užtikrina, kad žvejybos draudimo rajonų ribos laivų stebėjimo sistemoje būtų įvestos pagal ŽŠRAK priimtose rekomendacijose pateikiamas koordinates.“; |
| --- | --- |

b)

kiekviena valstybė narė užtikrina, kad žvejybos draudimo rajonų ribos laivų stebėjimo sistemoje būtų įvestos pagal ŽŠRAK priimtose rekomendacijose pateikiamas koordinates.“;

| 2) | 12 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Valstybės narės užtikrina, kad ŽŠRAK sekretoriui perduodamos ataskaitos ir informacija atitiktų keitimosi duomenimis formų ir duomenų perdavimo sistemų reikalavimus, nustatytus pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 433/2012 (3) 16 straipsnį.

  (3)  2012 m. gegužės 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 433/2012, kuriuo nustatomos išsamios Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1236/2010, kuriuo nustatoma kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema, taikytina Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose, taikymo taisyklės (OL L 136, 2012 5 25, p. 41).“;" |
| --- | --- |

2)

12 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Valstybės narės užtikrina, kad ŽŠRAK sekretoriui perduodamos ataskaitos ir informacija atitiktų keitimosi duomenimis formų ir duomenų perdavimo sistemų reikalavimus, nustatytus pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 433/2012 (3) 16 straipsnį.

(3)  2012 m. gegužės 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 433/2012, kuriuo nustatomos išsamios Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1236/2010, kuriuo nustatoma kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema, taikytina Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose, taikymo taisyklės (OL L 136, 2012 5 25, p. 41).“;"

| 3) | 40 straipsnis papildomas šia 3 dalimi:
  „3.   Uosto valstybė narė apie sprendimą uždrausti įplaukti į uostą nedelsdama praneša laivo kapitonui arba jo atstovui ir informuoja apie tai laivo vėliavos valstybę ir Komisiją arba jos paskirtą įstaigą. Savo ruožtu Komisija arba jos paskirta įstaiga persiunčia tą informaciją ŽŠRAK sekretoriui.“; |
| --- | --- |

3)

40 straipsnis papildomas šia 3 dalimi:

„3.   Uosto valstybė narė apie sprendimą uždrausti įplaukti į uostą nedelsdama praneša laivo kapitonui arba jo atstovui ir informuoja apie tai laivo vėliavos valstybę ir Komisiją arba jos paskirtą įstaigą. Savo ruožtu Komisija arba jos paskirta įstaiga persiunčia tą informaciją ŽŠRAK sekretoriui.“;

| 4) | 41 straipsnio 1 dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip:
  „1.   Valstybės narės užtikrina, kad visi į jų uostus įplaukiantys ne susitariančiųjų šalių laivai būtų tikrinami pagal 26 straipsnio 2 dalies ir 3 dalių nuostatas.“; |
| --- | --- |

4)

41 straipsnio 1 dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip:

„1.   Valstybės narės užtikrina, kad visi į jų uostus įplaukiantys ne susitariančiųjų šalių laivai būtų tikrinami pagal 26 straipsnio 2 dalies ir 3 dalių nuostatas.“;

| 5) | 42 straipsnis pakeičiamas taip:
  „42 straipsnis
  Iškrovimo ir perkrovimo operacijos ir kitoks naudojimasis uostu
  1.   Ne susitariančiųjų šalių laivai gali pradėti vykdyti iškrovimo ir perkrovimo operacijas ir (arba) kitaip naudotis uostu tik po to, kai uosto valstybės kompetentingos institucijos suteikia leidimą.
  2.   Ne susitariančiosios šalies laivui įplaukus į uostą, valstybės narės atsisako leisti tam laivui iškrauti, perkrauti, perdirbti ir pakuoti žuvininkystės išteklius ir naudotis kitomis uosto paslaugomis, įskaitant, inter alia, laivo papildymo kuru bei kitomis atsargomis, priežiūros ir sausųjų dokų paslaugas, jeigu:






  a) | laivas patikrintas pagal 41 straipsnį ir per patikrą paaiškėjo, kad jame laikomos rūšių, kurioms taikomos Konvencija nustatytos rekomendacijos, žuvys, išskyrus atvejus, kai laivo kapitonas kompetentingoms institucijoms pateikia pakankamų įrodymų, kad žuvys buvo sužvejotos už reguliuojamo rajono ribų arba laikantis visų susijusių Konvencija nustatytų rekomendacijų, arba |
| --- | --- | --- |

5)

42 straipsnis pakeičiamas taip:

„42 straipsnis

Iškrovimo ir perkrovimo operacijos ir kitoks naudojimasis uostu

1.   Ne susitariančiųjų šalių laivai gali pradėti vykdyti iškrovimo ir perkrovimo operacijas ir (arba) kitaip naudotis uostu tik po to, kai uosto valstybės kompetentingos institucijos suteikia leidimą.

2.   Ne susitariančiosios šalies laivui įplaukus į uostą, valstybės narės atsisako leisti tam laivui iškrauti, perkrauti, perdirbti ir pakuoti žuvininkystės išteklius ir naudotis kitomis uosto paslaugomis, įskaitant, inter alia, laivo papildymo kuru bei kitomis atsargomis, priežiūros ir sausųjų dokų paslaugas, jeigu:

a)

laivas patikrintas pagal 41 straipsnį ir per patikrą paaiškėjo, kad jame laikomos rūšių, kurioms taikomos Konvencija nustatytos rekomendacijos, žuvys, išskyrus atvejus, kai laivo kapitonas kompetentingoms institucijoms pateikia pakankamų įrodymų, kad žuvys buvo sužvejotos už reguliuojamo rajono ribų arba laikantis visų susijusių Konvencija nustatytų rekomendacijų, arba

| b) | laivo vėliavos valstybė arba – jei laivas vykdė perkrovimo operacijas – laivų, iš kurių perkrautos žuvys, vėliavos valstybė (-ės) nepateikia 25 straipsnyje nurodyto patvirtinimo, arba |
| --- | --- |

b)

laivo vėliavos valstybė arba – jei laivas vykdė perkrovimo operacijas – laivų, iš kurių perkrautos žuvys, vėliavos valstybė (-ės) nepateikia 25 straipsnyje nurodyto patvirtinimo, arba

| c) | laivo kapitonas nevykdo bet kurio iš 21 straipsnio a–d punktuose nustatytų įpareigojimų, arba |
| --- | --- |

c)

laivo kapitonas nevykdo bet kurio iš 21 straipsnio a–d punktuose nustatytų įpareigojimų, arba

| d) | valstybės narės gavo akivaizdžių įrodymų, kad laive esantys žuvininkystės ištekliai buvo sužvejoti susitariančiosios šalies jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse pažeidžiant galiojančias taisykles, arba |
| --- | --- |

d)

valstybės narės gavo akivaizdžių įrodymų, kad laive esantys žuvininkystės ištekliai buvo sužvejoti susitariančiosios šalies jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse pažeidžiant galiojančias taisykles, arba

| e) | valstybės narės turi pakankamai įrodymų, kad laivas kitokiu būdu vykdė NNN žvejybos veiklą Konvencijos rajone arba rėmė tokią žvejybos veiklą. |
| --- | --- |

e)

valstybės narės turi pakankamai įrodymų, kad laivas kitokiu būdu vykdė NNN žvejybos veiklą Konvencijos rajone arba rėmė tokią žvejybos veiklą.

3.   Tuo atveju, kai atsisakoma suteikti leidimą pagal 2 dalį, ne susitariančiosios šalies laivui draudžiama perkrauti žuvis valstybių narių jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse.

4.   Tuo atveju, kai atsisakoma suteikti leidimą pagal 2 dalį, valstybės narės informuoja apie savo sprendimą laivo kapitoną arba jo atstovą ir Komisiją arba jos paskirtą įstaigą. Savo ruožtu Komisija arba jos paskirta įstaiga nedelsdama persiunčia šią informaciją ŽŠRAK sekretoriui.

5.   Valstybės narės atšaukia savo atsisakymą laivui suteikti leidimą naudotis savo uostais tik jei yra pakankamai įrodymų, kad to atsisakymo priežastys buvo netinkamos arba klaidingos arba jų nebėra.

6.   Jei valstybė narė pagal 5 dalį atšaukė savo atsisakymą suteikti leidimą, apie tai ji skubiai praneša tiems, kam buvo perduota informacija pagal 4 dalį. Savo ruožtu Komisija arba jos paskirta įstaiga nedelsdama persiunčia šią informaciją ŽŠRAK sekretoriui.“;

| 6) | 44 straipsnio 1 dalies b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | negautų leidimo iškrauti ar perkrauti žuvis jų uostuose arba perkrauti žuvis jų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse;“. |
| --- | --- | --- |

6)

44 straipsnio 1 dalies b punktas pakeičiamas taip:

„b)

negautų leidimo iškrauti ar perkrauti žuvis jų uostuose arba perkrauti žuvis jų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse;“.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Tačiau 1 straipsnio 3, 4, 5 ir 6 dalys taikomos nuo 2015 m. liepos 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. kovo 12 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 348, 2010 12 31, p. 17.

1

(2)  1981 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimas 81/608/EEB dėl Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Rytų Atlanto žvejyboje patvirtinimo (OL L 227, 1981 8 12, p. 21).

2

---

| 4.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 207/35 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 207/35

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2015/1342

2015 m. balandžio 22 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 549/2013 A priede pateiktos metodologijos nuostatos, susijusios su produktų pagal veiklos rūšį klasifikatoriumi

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 549/2013 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Europos Sąjungoje (1), ypač į jo 2 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (ES) Nr. 549/2013 nustatyta Europos sąskaitų sistema (2010 m. ESS) yra nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistema, skirta Sąjungos ekonominės, socialinės ir regioninės politikos poreikiams tenkinti; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (ES) Nr. 549/2013 nustatyta Europos sąskaitų sistema (2010 m. ESS) yra nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistema, skirta Sąjungos ekonominės, socialinės ir regioninės politikos poreikiams tenkinti;

| (2) | kad būtų atsižvelgta į Sąjungos reikalavimus statistikos srityje, priimtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 451/2008 (2) priedas, kuriame nustatytas produktų pagal veiklos rūšį klasifikatorius (CPA). Jis pakeistas Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1209/2014 (3); |
| --- | --- |

(2)

kad būtų atsižvelgta į Sąjungos reikalavimus statistikos srityje, priimtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 451/2008 (2) priedas, kuriame nustatytas produktų pagal veiklos rūšį klasifikatorius (CPA). Jis pakeistas Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1209/2014 (3);

| (3) | Europos sąskaitų sistemos (2010 m. ESS) nuorodos į produktų pagal veiklos rūšį klasifikatorių turėtų būti suderintos su Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1209/2014 nustatytu nauju klasifikatoriumi; |
| --- | --- |

(3)

Europos sąskaitų sistemos (2010 m. ESS) nuorodos į produktų pagal veiklos rūšį klasifikatorių turėtų būti suderintos su Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1209/2014 nustatytu nauju klasifikatoriumi;

| (4) | todėl Reglamentas (ES) Nr. 549/2013 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(4)

todėl Reglamentas (ES) Nr. 549/2013 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 549/2013 A priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. balandžio 22 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 174, 2013 6 26, p. 1.

1

(2)  2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 451/2008, nustatantis naują statistinį produktų pagal veiklos rūšį klasifikatorių (CPA) ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3696/93 (OL L 145, 2008 6 4, p. 65).

2

(3)  2014 m. spalio 29 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1209/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 451/2008, nustatantis naują statistinį produktų pagal veiklos rūšį klasifikatorių (CPA) ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3696/93 (OL L 336, 2014 11 22, p. 1).

3

---

PRIEDAS

Reglamento Nr. 549/2013 A priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1. | Žodžiai „CPA (2 red.)“ ir „2008 m. CPA“ pakeičiami taip:
  „CPA“. |
| --- | --- |

1.

Žodžiai „CPA (2 red.)“ ir „2008 m. CPA“ pakeičiami taip:

„CPA“.

| 2. | 7.1 priede žodžiai „261 grupei priskirti produktai: elektroninė įranga ir plokštės“ pakeičiami taip:
  „261 grupei priskirti produktai: elektroniniai komponentai ir plokštės“. |
| --- | --- |

2.

7.1 priede žodžiai „261 grupei priskirti produktai: elektroninė įranga ir plokštės“ pakeičiami taip:

„261 grupei priskirti produktai: elektroniniai komponentai ir plokštės“.

| 3. | 23 skyrius iš dalies keičiamas taip:






  a) | P*3 lentelėje pastraipa „Kasyba ir karjerų eksploatavimas; pagaminti produktai; elektros energija, dujos, vanduo ir atliekų tvarkymas; statiniai ir statybos darbai“ pakeičiama tokia pastraipa:
  „Kasyba ir karjerų eksploatavimas; pagaminti produktai; elektros energija, dujos, garas ir oro kondicionavimas; vandens tiekimo, nuotekų valymo, atliekų tvarkymo ir regeneravimo paslaugos; statiniai ir statybos darbai“. |
| --- | --- | --- |

3.

23 skyrius iš dalies keičiamas taip:

a)

P*3 lentelėje pastraipa „Kasyba ir karjerų eksploatavimas; pagaminti produktai; elektros energija, dujos, vanduo ir atliekų tvarkymas; statiniai ir statybos darbai“ pakeičiama tokia pastraipa:

„Kasyba ir karjerų eksploatavimas; pagaminti produktai; elektros energija, dujos, garas ir oro kondicionavimas; vandens tiekimo, nuotekų valymo, atliekų tvarkymo ir regeneravimo paslaugos; statiniai ir statybos darbai“.

| b) | P*10 lentelė iš dalies keičiama taip:






  i) | „Kasyba ir karjerų eksploatavimas; pagaminti produktai; elektros energija, dujos, vanduo ir atliekų tvarkymas“ pakeičiama taip:
  „Kasyba ir karjerų eksploatavimas; pagaminti produktai; elektros energija, dujos, garas ir oro kondicionavimas; vandens tiekimo, nuotekų valymo, atliekų tvarkymo ir regeneravimo paslaugos“; |
| --- | --- | --- |

b)

P*10 lentelė iš dalies keičiama taip:

i)

„Kasyba ir karjerų eksploatavimas; pagaminti produktai; elektros energija, dujos, vanduo ir atliekų tvarkymas“ pakeičiama taip:

„Kasyba ir karjerų eksploatavimas; pagaminti produktai; elektros energija, dujos, garas ir oro kondicionavimas; vandens tiekimo, nuotekų valymo, atliekų tvarkymo ir regeneravimo paslaugos“;

| ii) | netaikoma teksto redakcijai lietuvių kalba; |
| --- | --- |

ii)

netaikoma teksto redakcijai lietuvių kalba;

| iii) | netaikoma teksto redakcijai lietuvių kalba; |
| --- | --- |

iii)

netaikoma teksto redakcijai lietuvių kalba;

| iv) | netaikoma teksto redakcijai lietuvių kalba; |
| --- | --- |

iv)

netaikoma teksto redakcijai lietuvių kalba;

| v) | „Viešasis valdymo paslaugos ir gynybos paslaugos; privalomojo socialinio draudimo paslaugos; švietimo paslaugos; žmonių sveikatos priežiūros ir socialinio darbo paslaugos“ pakeičiama taip:
  „Viešojo valdymo ir gynybos paslaugos; privalomojo socialinio draudimo paslaugos; švietimo paslaugos; žmonių sveikatos priežiūros ir socialinio darbo paslaugos“; |
| --- | --- |

v)

„Viešasis valdymo paslaugos ir gynybos paslaugos; privalomojo socialinio draudimo paslaugos; švietimo paslaugos; žmonių sveikatos priežiūros ir socialinio darbo paslaugos“ pakeičiama taip:

„Viešojo valdymo ir gynybos paslaugos; privalomojo socialinio draudimo paslaugos; švietimo paslaugos; žmonių sveikatos priežiūros ir socialinio darbo paslaugos“;

| vi) | „Meno, pramogų ir poilsio organizavimo paslaugos, namų ūkio reikmenų remontas ir kitos paslaugos“ pakeičiama taip:
  „Meno, pramogų ir poilsio organizavimo paslaugos; kitos paslaugos; namų ūkių, samdančių darbininkus, paslaugos; namų ūkių savoms reikmėms skirti nediferencijuojami gaminiai ir paslaugos; ekstrateritorinių organizacijų ir įstaigų teikiamos paslaugos“. |
| --- | --- |

vi)

„Meno, pramogų ir poilsio organizavimo paslaugos, namų ūkio reikmenų remontas ir kitos paslaugos“ pakeičiama taip:

„Meno, pramogų ir poilsio organizavimo paslaugos; kitos paslaugos; namų ūkių, samdančių darbininkus, paslaugos; namų ūkių savoms reikmėms skirti nediferencijuojami gaminiai ir paslaugos; ekstrateritorinių organizacijų ir įstaigų teikiamos paslaugos“.

| c) | P*38 lentelė iš dalies keičiama taip:






  i) | „Tekstilės gaminiai, drabužiai ir odos dirbiniai“ pakeičiama taip: „Tekstilės gaminiai, drabužiai, oda ir odos gaminiai“; |
| --- | --- | --- |

c)

P*38 lentelė iš dalies keičiama taip:

i)

„Tekstilės gaminiai, drabužiai ir odos dirbiniai“ pakeičiama taip: „Tekstilės gaminiai, drabužiai, oda ir odos gaminiai“;

| ii) | „Medienos ir popieriaus gaminiai, spausdinimo paslaugos“ pakeičiama taip: „Medienos ir popieriaus gaminiai, spausdinimo ir įrašymo paslaugos“; |
| --- | --- |

ii)

„Medienos ir popieriaus gaminiai, spausdinimo paslaugos“ pakeičiama taip: „Medienos ir popieriaus gaminiai, spausdinimo ir įrašymo paslaugos“;

| iii) | netaikoma teksto redakcijai lietuvių kalba; |
| --- | --- |

iii)

netaikoma teksto redakcijai lietuvių kalba;

| iv) | netaikoma teksto redakcijai lietuvių kalba; |
| --- | --- |

iv)

netaikoma teksto redakcijai lietuvių kalba;

| d) | P*64 lentelė iš dalies keičiama taip:






  i) | netaikoma teksto redakcijai lietuvių kalba; |
| --- | --- | --- |

d)

P*64 lentelė iš dalies keičiama taip:

i)

netaikoma teksto redakcijai lietuvių kalba;

| ii) | netaikoma teksto redakcijai lietuvių kalba; |
| --- | --- |

ii)

netaikoma teksto redakcijai lietuvių kalba;

| e) | netaikoma teksto redakcijai lietuvių kalba. |
| --- | --- |

e)

netaikoma teksto redakcijai lietuvių kalba.

---

| 4.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 207/37 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 207/37

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1343

2015 m. rugpjūčio 3 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308//2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. rugpjūčio 3 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 158,3 |
| MK | 31,4 |
| ZZ | 94,9 |
| 0707 00 05 | TR | 126,8 |
| ZZ | 126,8 |
| 0709 93 10 | TR | 126,1 |
| ZZ | 126,1 |
| 0805 50 10 | AR | 131,9 |
| BO | 135,7 |
| UY | 71,8 |
| ZA | 125,5 |
| ZZ | 116,2 |
| 0806 10 10 | EG | 241,1 |
| MA | 217,4 |
| TN | 158,2 |
| ZZ | 205,6 |
| 0808 10 80 | AR | 122,7 |
| BR | 105,9 |
| CL | 140,6 |
| NZ | 147,8 |
| US | 122,7 |
| UY | 139,7 |
| ZA | 135,2 |
| ZZ | 130,7 |
| 0808 30 90 | AR | 227,2 |
| CL | 136,0 |
| CN | 89,6 |
| MK | 75,0 |
| NZ | 150,8 |
| TR | 158,2 |
| ZA | 110,6 |
| ZZ | 135,3 |
| 0809 29 00 | TR | 250,3 |
| US | 547,8 |
| ZZ | 399,1 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 80,0 |
| TR | 162,2 |
| ZZ | 121,1 |
| 0809 40 05 | BA | 58,2 |
| XS | 66,1 |
| ZZ | 62,2 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

158,3

MK

31,4

ZZ

94,9

0707 00 05

TR

126,8

ZZ

126,8

0709 93 10

TR

126,1

ZZ

126,1

0805 50 10

AR

131,9

BO

135,7

UY

71,8

ZA

125,5

ZZ

116,2

0806 10 10

EG

241,1

MA

217,4

TN

158,2

ZZ

205,6

0808 10 80

AR

122,7

BR

105,9

CL

140,6

NZ

147,8

US

122,7

UY

139,7

ZA

135,2

ZZ

130,7

0808 30 90

AR

227,2

CL

136,0

CN

89,6

MK

75,0

NZ

150,8

TR

158,2

ZA

110,6

ZZ

135,3

0809 29 00

TR

250,3

US

547,8

ZZ

399,1

0809 30 10, 0809 30 90

MK

80,0

TR

162,2

ZZ

121,1

0809 40 05

BA

58,2

XS

66,1

ZZ

62,2

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 4.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 207/40 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 207/40

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2015/1344

2014 m. spalio 1 d.

dėl valstybės pagalbos SA.18857 (2012/C, ex 2011/NN) – Tariama pagalba Vesteroso oro uostui ir Ryanair Ltd

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 6832)

(Tekstas autentiškas tik švedų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

paprašiusi suinteresuotųjų šalių teikti savo pastabas pagal pirmiau nurodytas nuostatas (1) ir atsižvelgdama į tas pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2012 m. sausio 25 d. raštu Komisija Švediją informavo, kad nusprendė pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 108 straipsnio 2 dalimi grindžiamą tyrimą dėl tam tikrų priemonių, kurias Švedijos valdžios institucijos įgyvendino Vesteroso oro uosto ir bendrovės Ryanair Ltd atžvilgiu. |
| --- | --- |

(1)

2012 m. sausio 25 d. raštu Komisija Švediją informavo, kad nusprendė pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 108 straipsnio 2 dalimi grindžiamą tyrimą dėl tam tikrų priemonių, kurias Švedijos valdžios institucijos įgyvendino Vesteroso oro uosto ir bendrovės Ryanair Ltd atžvilgiu.

| (2) | Kelis kartus priminus ir pratęsus terminą, iki kurio turėjo būti pateikti atsakymai, 2012 m. gegužės 16 d. Švedijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti tyrimą. Daugiau pastabų buvo pateikta 2012 m. lapkričio 12 d., 2014 m. kovo 5 d. ir gegužės 14 d. |
| --- | --- |

(2)

Kelis kartus priminus ir pratęsus terminą, iki kurio turėjo būti pateikti atsakymai, 2012 m. gegužės 16 d. Švedijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti tyrimą. Daugiau pastabų buvo pateikta 2012 m. lapkričio 12 d., 2014 m. kovo 5 d. ir gegužės 14 d.

| (3) | 2012 m. gegužės 13 d. raštu Ryanair pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti tyrimą. 2012 m. liepos 25 d. Komisija persiuntė nekonfidencialią tų pastabų versiją Švedijos valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

(3)

2012 m. gegužės 13 d. raštu Ryanair pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti tyrimą. 2012 m. liepos 25 d. Komisija persiuntė nekonfidencialią tų pastabų versiją Švedijos valdžios institucijoms.

| (4) | Komisijos sprendimas pradėti tyrimą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija suinteresuotąsias šalis pakvietė teikti savo pastabas dėl priemonių. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos sprendimas pradėti tyrimą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija suinteresuotąsias šalis pakvietė teikti savo pastabas dėl priemonių.

| (5) | 2012 m. liepos 16 d. Komisija gavo tris rinkinius pastabų, pateiktų atsakant į trečiosioms šalims paskelbtą kvietimą teikti savo pastabas dėl nagrinėjamų priemonių. Pastabas pateikė Västerås Flygplats AB (toliau – VFAB), Ryanair ir Ryanair patronuojamoji įmonė Airport Marketing Services (toliau – AMS). Papildomas Ryanair ir AMS pastabas Komisija gavo 2012 m. liepos 20, 23 ir 24 d. |
| --- | --- |

(5)

2012 m. liepos 16 d. Komisija gavo tris rinkinius pastabų, pateiktų atsakant į trečiosioms šalims paskelbtą kvietimą teikti savo pastabas dėl nagrinėjamų priemonių. Pastabas pateikė Västerås Flygplats AB (toliau – VFAB), Ryanair ir Ryanair patronuojamoji įmonė Airport Marketing Services (toliau – AMS). Papildomas Ryanair ir AMS pastabas Komisija gavo 2012 m. liepos 20, 23 ir 24 d.

| (6) | 2012 m. rugsėjo 5 d. raštu Komisija persiuntė VFAB, Ryanair ir AMS pastabas Švedijos valdžios institucijoms, kad šios pateiktų savo pastabas. Švedijos institucijos atsakė 2012 m. spalio 5 d. |
| --- | --- |

(6)

2012 m. rugsėjo 5 d. raštu Komisija persiuntė VFAB, Ryanair ir AMS pastabas Švedijos valdžios institucijoms, kad šios pateiktų savo pastabas. Švedijos institucijos atsakė 2012 m. spalio 5 d.

| (7) | 2013 m. balandžio 10 d.Ryanair ir AMS pateikė papildomas pastabas. 2013 m. gegužės 3 d. pastabos buvo persiųstos Švedijai, kad ši pateiktų savo pastabas. 2013 m. gegužės 17 d. Švedija atsakė ir atsisakė pateikti savo pastabas. |
| --- | --- |

(7)

2013 m. balandžio 10 d.Ryanair ir AMS pateikė papildomas pastabas. 2013 m. gegužės 3 d. pastabos buvo persiųstos Švedijai, kad ši pateiktų savo pastabas. 2013 m. gegužės 17 d. Švedija atsakė ir atsisakė pateikti savo pastabas.

| (8) | 2013 m. gruodžio 20 d. pastabas pateikė Ryanair. 2014 m. sausio 8 d. šios pastabos buvo persiųstos Švedijai, kad ši pateiktų savo pastabas. 2014 m. vasario 4 d. Švedija atsakė ir atsisakė pateikti savo pastabas. |
| --- | --- |

(8)

2013 m. gruodžio 20 d. pastabas pateikė Ryanair. 2014 m. sausio 8 d. šios pastabos buvo persiųstos Švedijai, kad ši pateiktų savo pastabas. 2014 m. vasario 4 d. Švedija atsakė ir atsisakė pateikti savo pastabas.

| (9) | 2014 m. sausio 24, 27 ir 31 d., vasario 7 d. ir rugsėjo 2 d.Ryanair pateikė papildomas pastabas. Šios papildomos pastabos taip pat buvo persiųstos Švedijai, tačiau ši savo pastabų nepateikė. |
| --- | --- |

(9)

2014 m. sausio 24, 27 ir 31 d., vasario 7 d. ir rugsėjo 2 d.Ryanair pateikė papildomas pastabas. Šios papildomos pastabos taip pat buvo persiųstos Švedijai, tačiau ši savo pastabų nepateikė.

| (10) | 2014 m. vasario 24 d. raštu Komisija Švediją, VFAB, Ryanair, AMS ir skundo pateikėją Scandinavian Airlines System (toliau – SAS) informavo, kad buvo priimtos ES gairės dėl valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms (3) (toliau – 2014 m. aviacijos gairės) ir kad nuo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos šios gairės bus taikytinos priemonėms, dėl kurių atliekamas oficialus tyrimas, ir pakvietė šias šalis pateikti savo pastabas. |
| --- | --- |

(10)

2014 m. vasario 24 d. raštu Komisija Švediją, VFAB, Ryanair, AMS ir skundo pateikėją Scandinavian Airlines System (toliau – SAS) informavo, kad buvo priimtos ES gairės dėl valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms (3) (toliau – 2014 m. aviacijos gairės) ir kad nuo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos šios gairės bus taikytinos priemonėms, dėl kurių atliekamas oficialus tyrimas, ir pakvietė šias šalis pateikti savo pastabas.

| (11) | 2014 m. aviacijos gairės Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtos 2014 m. balandžio 4 d. (4) Nuo tos dienos šiomis gairėmis buvo pakeistos Bendrijos gairės dėl oro uostų finansavimo ir valstybės pagalbos oro transporto bendrovių veiklai iš regioninių oro uostų pradėti (5) (toliau – 2005 m. aviacijos gairės) (6). |
| --- | --- |

(11)

2014 m. aviacijos gairės Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtos 2014 m. balandžio 4 d. (4) Nuo tos dienos šiomis gairėmis buvo pakeistos Bendrijos gairės dėl oro uostų finansavimo ir valstybės pagalbos oro transporto bendrovių veiklai iš regioninių oro uostų pradėti (5) (toliau – 2005 m. aviacijos gairės) (6).

| (12) | 2014 m. balandžio 15 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje buvo paskelbtas pranešimas, kuriuo valstybės narės ir suinteresuotosios šalys pakviestos per mėnesį nuo paskelbimo dienos pateikti pastabas dėl 2014 m. aviacijos gairių taikymo šiam atvejui (7). 2014 m. gegužės 14 d. Švedijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas. Suinteresuotosios šalys Komisijai pastabų nepateikė. |
| --- | --- |

(12)

2014 m. balandžio 15 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje buvo paskelbtas pranešimas, kuriuo valstybės narės ir suinteresuotosios šalys pakviestos per mėnesį nuo paskelbimo dienos pateikti pastabas dėl 2014 m. aviacijos gairių taikymo šiam atvejui (7). 2014 m. gegužės 14 d. Švedijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas. Suinteresuotosios šalys Komisijai pastabų nepateikė.

2.   SU TYRIMU SUSIJĘ FAKTAI IR PRIEMONIŲ APLINKYBĖS

2.1.   VESTEROSO ORO UOSTAS

| (13) | Vesteroso oro uostas – nedidelis oro uostas, esantis už maždaug 100 km į vakarus nuo Stokholmo. Iš pradžių oro uostas 1930 m. buvo atidarytas kaip karinis aerodromas, tačiau 1983 m. oro pajėgos nutraukė bazės eksploataciją. 1976 m. oro uostas buvo atvertas ir civiliniam oro eismui. |
| --- | --- |

(13)

Vesteroso oro uostas – nedidelis oro uostas, esantis už maždaug 100 km į vakarus nuo Stokholmo. Iš pradžių oro uostas 1930 m. buvo atidarytas kaip karinis aerodromas, tačiau 1983 m. oro pajėgos nutraukė bazės eksploataciją. 1976 m. oro uostas buvo atvertas ir civiliniam oro eismui.

| (14) | 2000–2010 m. duomenis apie civilinius keleivinius skrydžius Vesteroso oro uoste galima apibendrinti taip:

  1 lentelė


  Keleivių srautai ir 2000–2010 m. Vesteroso oro uoste veiklą vykdantys oro vežėjai









  Metai | Nutūpimų skaičius | Keleivių skaičius | Oro uoste skrydžius vykdę oro vežėjai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 m. | 12 450 | 113 626 | European Executive Express, SAS ir Direktflyg |
| 2001 m. | 18 708 | 185 302 | European Executive Express, SAS, Direktflyg ir Ryanair |
| 2002 m. | 19 146 | 190 038 | European Executive Express, SAS (veikla nutraukta spalio mėn.), Direktflyg, Ryanair ir Skyways |
| 2003 m. | 16 500 | 197 584 | European Executive Express (veikla nutraukta spalio mėn.), Direktflyg, Skyways ir Ryanair |
| 2004 m. | 17 599 | 242 376 | SAS (ribota veikla nuo lapkričio mėn.), Direktflyg (ribota veikla nuo gegužės mėn.), Skyways (veikla nutraukta liepos mėn.) ir Ryanair |
| 2005 m. | 14 123 | 221 422 | SAS (ribota veikla), Direktflyg (ribota veikla nutraukta kovo mėn.) ir Ryanair |
| 2006 m. | 13 097 | 182 700 | SAS (ribota veikla) ir Ryanair
   (8) |
| 2007 m. | 13 994 | 178 795 | SAS (veikla nutraukta kovo mėn.) ir Ryanair |
| 2008 m. | 11 973 | 186 612 | Ryanair ir Wizzair (veikla padėta gegužės mėn.) |
| 2009 m. | 15 193 | 174 495 | Ryanair ir Wizzair (veikla nutraukta spalio mėn.) |
| 2010 m. | 14 420 | 150 793 | Ryanair ir City airlines (veikla pradėta balandžio mėn. ir nutraukta kovo mėn.) |
| Šaltiniai: Transportstyrelsen ir Švedijos valdžios institucijų pateikta informacija. |

(14)

2000–2010 m. duomenis apie civilinius keleivinius skrydžius Vesteroso oro uoste galima apibendrinti taip:

1 lentelė

Keleivių srautai ir 2000–2010 m. Vesteroso oro uoste veiklą vykdantys oro vežėjai

Metai

Nutūpimų skaičius

Keleivių skaičius

Oro uoste skrydžius vykdę oro vežėjai

2000 m.

12 450

113 626

European Executive Express, SAS ir Direktflyg

2001 m.

18 708

185 302

European Executive Express, SAS, Direktflyg ir Ryanair

2002 m.

19 146

190 038

European Executive Express, SAS (veikla nutraukta spalio mėn.), Direktflyg, Ryanair ir Skyways

2003 m.

16 500

197 584

European Executive Express (veikla nutraukta spalio mėn.), Direktflyg, Skyways ir Ryanair

2004 m.

17 599

242 376

SAS (ribota veikla nuo lapkričio mėn.), Direktflyg (ribota veikla nuo gegužės mėn.), Skyways (veikla nutraukta liepos mėn.) ir Ryanair

2005 m.

14 123

221 422

SAS (ribota veikla), Direktflyg (ribota veikla nutraukta kovo mėn.) ir Ryanair

2006 m.

13 097

182 700

SAS (ribota veikla) ir Ryanair
   (8)

2007 m.

13 994

178 795

SAS (veikla nutraukta kovo mėn.) ir Ryanair

2008 m.

11 973

186 612

Ryanair ir Wizzair (veikla padėta gegužės mėn.)

2009 m.

15 193

174 495

Ryanair ir Wizzair (veikla nutraukta spalio mėn.)

2010 m.

14 420

150 793

Ryanair ir City airlines (veikla pradėta balandžio mėn. ir nutraukta kovo mėn.)

Šaltiniai: Transportstyrelsen ir Švedijos valdžios institucijų pateikta informacija.

| (15) | Vėlesniais metais po tiriamojo laikotarpio keleivių skaičius buvo toks: 2011 m. – 142 992, 2012 m. – 163 472, o 2013 m. – 273 362. |
| --- | --- |

(15)

Vėlesniais metais po tiriamojo laikotarpio keleivių skaičius buvo toks: 2011 m. – 142 992, 2012 m. – 163 472, o 2013 m. – 273 362.

| (16) | Be civilinio oro transporto veiklos, Vesteroso oro uostu naudojosi Švedijos aviacijos kolegija (Heslio (šved. Hässlö) gimnazija), kurioje pilotams ir orlaivių mechanikams teikiamas vidurinės mokyklos lygmens išsilavinimas, ir Švedijos nacionalinė aukštojo profesinio mokymo agentūra, rengianti orlaivių inžinierius. Oro uostas naudojamas ir kariniais tikslais – jis veikia kaip transporto bazė vykdant tarptautinę veiklą. Be to, oro uostu nemokamai naudojosi privatus aeroklubas. |
| --- | --- |

(16)

Be civilinio oro transporto veiklos, Vesteroso oro uostu naudojosi Švedijos aviacijos kolegija (Heslio (šved. Hässlö) gimnazija), kurioje pilotams ir orlaivių mechanikams teikiamas vidurinės mokyklos lygmens išsilavinimas, ir Švedijos nacionalinė aukštojo profesinio mokymo agentūra, rengianti orlaivių inžinierius. Oro uostas naudojamas ir kariniais tikslais – jis veikia kaip transporto bazė vykdant tarptautinę veiklą. Be to, oro uostu nemokamai naudojosi privatus aeroklubas.

| (17) | Artimiausi (9) kiti oro uostai:






  a) | Bromos oro uostas – maždaug 94 km arba maždaug 59 min. kelio automobiliu; |
| --- | --- | --- |

(17)

Artimiausi (9) kiti oro uostai:

a)

Bromos oro uostas – maždaug 94 km arba maždaug 59 min. kelio automobiliu;

| b) | Arlandos oro uostas – maždaug 103 km arba maždaug 64 min. kelio automobiliu; |
| --- | --- |

b)

Arlandos oro uostas – maždaug 103 km arba maždaug 64 min. kelio automobiliu;

| c) | Erebro oro uostas – maždaug 113 km arba 70 min. kelio automobiliu; |
| --- | --- |

c)

Erebro oro uostas – maždaug 113 km arba 70 min. kelio automobiliu;

| d) | Skavstos oro uostas – maždaug 133 km arba maždaug 108 min. kelio automobiliu. |
| --- | --- |

d)

Skavstos oro uostas – maždaug 133 km arba maždaug 108 min. kelio automobiliu.

2.2.   VFAB

| (18) | Vesteroso oro uostą eksploatuoja VFAB – įmonė, Vesteroso miesto įsteigta XX a. paskutiniojo dešimtmečio pabaigoje. 2000 m. viešojo administravimo subjektas Švedijos civilinės aviacijos institucija (toliau – ŠCAI) per savo patronuojamąją įmonę LFV Holding AB gavo 40 proc. įmonės VFAB akcijų. 2006 m. gruodžio mėn. LFV Holding AB savo akcijas pardavė Vesteroso miestui, o šis vėl tapo vieninteliu akcininku. Taigi per visą laikotarpį, kurį apima šis sprendimas, VFAB visiškai priklausė valstybei. |
| --- | --- |

(18)

Vesteroso oro uostą eksploatuoja VFAB – įmonė, Vesteroso miesto įsteigta XX a. paskutiniojo dešimtmečio pabaigoje. 2000 m. viešojo administravimo subjektas Švedijos civilinės aviacijos institucija (toliau – ŠCAI) per savo patronuojamąją įmonę LFV Holding AB gavo 40 proc. įmonės VFAB akcijų. 2006 m. gruodžio mėn. LFV Holding AB savo akcijas pardavė Vesteroso miestui, o šis vėl tapo vieninteliu akcininku. Taigi per visą laikotarpį, kurį apima šis sprendimas, VFAB visiškai priklausė valstybei.

| (19) | Įmonei VFAB priklausė oro uosto infrastruktūra ir įmonė ją eksploatavo iki 2003 m., tada infrastruktūra buvo parduota Vesteroso miestui priklausančiai įmonei Västerås Flygfastigheter AB, kuriai VFAB moka nuomą už naudojimąsi oro uostu. 2004–2010 m. įmonei Västerås Flygfastigheter AB mokama metinė nuoma buvo 2,1–4,2 mln. SEK. |
| --- | --- |

(19)

Įmonei VFAB priklausė oro uosto infrastruktūra ir įmonė ją eksploatavo iki 2003 m., tada infrastruktūra buvo parduota Vesteroso miestui priklausančiai įmonei Västerås Flygfastigheter AB, kuriai VFAB moka nuomą už naudojimąsi oro uostu. 2004–2010 m. įmonei Västerås Flygfastigheter AB mokama metinė nuoma buvo 2,1–4,2 mln. SEK.

| (20) | Remiantis metinėmis VFAB ataskaitomis, įmonė dėl savo veiklos Vesteroso oro uoste patyrė šiuos metinius nuostolius. (Visi dydžiai pateikti mln. SEK.)

  2 lentelė


  Metinis VFAB rezultatas.











  Metai | Pajamos | Kita veiklos parama | Pelnas prieš palūkanas, mokesčius, nusidėvėjimą bei amortizaciją, išskyrus veiklos paramą | Pelnas prieš palūkanas, mokesčius, išskyrus veiklos paramą | Grynasis pelnas/nuostolis, išskyrus veiklos paramą |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1999 m. (10) | 25,6 | 2,5 | – 4,9 | – 6,4 | – 2,5 |
| 2000 m. | 25,1 | 2,3 | – 8,5 | – 11,2 | – 12,7 |
| 2001 m. | 30,8 | 1,5 | – 8,1 | – 11,7 | – 13,4 |
| 2002 m. | 30,9 | 1,1 | – 7,0 | – 11,4 | – 16,4 |
| 2003 m. | 26,2 | 1,0 | – 15,8 | – 18,6 | – 21,2 |
| 2004 m. | 23,9 | 1,3 | – 15,3 | – 16,6 | – 16,6 |
| 2005 m. | 24,0 | 1,1 | – 17,9 | – 19,1 | – 19,2 |
| 2006 m. | 19,5 | 1,1 | – 23,3 | – 24,5 | – 24,6 |
| 2007 m. | 20,9 | — | – 22,0 | – 23,1 | – 22,9 |
| 2008 m. | 23,1 | 0,7 | – 22,3 | – 23,3 | – 23,2 |
| 2009 m. | 22,9 | 1,6 | – 24,6 | – 25,8 | – 25,8 |
| 2010 m. | 21,9 | 1,8 | – 23,6 | – 24,9 | – 24,8 |
| IŠ VISO | 15,8 | |
| Šaltinis – metinės VFAB ataskaitos |

(20)

Remiantis metinėmis VFAB ataskaitomis, įmonė dėl savo veiklos Vesteroso oro uoste patyrė šiuos metinius nuostolius. (Visi dydžiai pateikti mln. SEK.)

2 lentelė

Metinis VFAB rezultatas.

Metai

Pajamos

Kita veiklos parama

Pelnas prieš palūkanas, mokesčius, nusidėvėjimą bei amortizaciją, išskyrus veiklos paramą

Pelnas prieš palūkanas, mokesčius, išskyrus veiklos paramą

Grynasis pelnas/nuostolis, išskyrus veiklos paramą

1999 m. (10)

25,6

2,5

– 4,9

– 6,4

– 2,5

2000 m.

25,1

2,3

– 8,5

– 11,2

– 12,7

2001 m.

30,8

1,5

– 8,1

– 11,7

– 13,4

2002 m.

30,9

1,1

– 7,0

– 11,4

– 16,4

2003 m.

26,2

1,0

– 15,8

– 18,6

– 21,2

2004 m.

23,9

1,3

– 15,3

– 16,6

– 16,6

2005 m.

24,0

1,1

– 17,9

– 19,1

– 19,2

2006 m.

19,5

1,1

– 23,3

– 24,5

– 24,6

2007 m.

20,9

—

– 22,0

– 23,1

– 22,9

2008 m.

23,1

0,7

– 22,3

– 23,3

– 23,2

2009 m.

22,9

1,6

– 24,6

– 25,8

– 25,8

2010 m.

21,9

1,8

– 23,6

– 24,9

– 24,8

IŠ VISO

15,8

Šaltinis – metinės VFAB ataskaitos

| (21) | „Kita veiklos parama“, nurodyta 1999–2006 m., – tai pagal nacionalinę subsidijų schemą oro uostų, kurie tiesiogiai nepriklauso valstybei, eksploatacijai teikiama valstybės parama (toliau – vietos oro uostų schema). Parama nustatoma metams, atsižvelgiant į kiekvieno oro uosto nuostolius. |
| --- | --- |

(21)

„Kita veiklos parama“, nurodyta 1999–2006 m., – tai pagal nacionalinę subsidijų schemą oro uostų, kurie tiesiogiai nepriklauso valstybei, eksploatacijai teikiama valstybės parama (toliau – vietos oro uostų schema). Parama nustatoma metams, atsižvelgiant į kiekvieno oro uosto nuostolius.

| (22) | Tačiau 2008–2009 m. teikta parama susijusi ne su šia schema, bet su valstybės suteikta kompensacija, mokėta už skrydžių valdymo paslaugas, kurias teikė Vesteroso oro uostas ir kurios buvo nacionalinės skrydžių valdymo sistemos dalis. |
| --- | --- |

(22)

Tačiau 2008–2009 m. teikta parama susijusi ne su šia schema, bet su valstybės suteikta kompensacija, mokėta už skrydžių valdymo paslaugas, kurias teikė Vesteroso oro uostas ir kurios buvo nacionalinės skrydžių valdymo sistemos dalis.

| (23) | Siekdami iš dalies padengti 2 lentelėje nurodytus nuostolius, VFAB savininkai suteikė šiuos akcininkų įnašus:

  3 lentelė


  Akcininkų įnašai į VFAB 2001–2010 m.







  Metai | Suma (mln. SEK) |
| --- | --- | --- |
| 2003 m. | 38,5 |
| 2005 m. | 8 |
| 2006 m. | 65,5 |
| 2008 m. | 47 |
| 2010 m. | 35 |
| IŠ VISO | 194 |
| Šaltinis: metinės VFAB ataskaitos. |

(23)

Siekdami iš dalies padengti 2 lentelėje nurodytus nuostolius, VFAB savininkai suteikė šiuos akcininkų įnašus:

3 lentelė

Akcininkų įnašai į VFAB 2001–2010 m.

Metai

Suma (mln. SEK)

2003 m.

38,5

2005 m.

8

2006 m.

65,5

2008 m.

47

2010 m.

35

IŠ VISO

194

Šaltinis: metinės VFAB ataskaitos.

2.3.   VFAB IR RYANAIR SUSITARIMAI DĖL ORO UOSTO MOKESČIŲ

| (24) | Pasak Švedijos valdžios institucijų, nėra kainoraščio, įstatymo ar nuostatų, kuriuos VFAB privalėtų taikyti nustatydama oro uosto mokesčius (11). Taigi dėl mokesčių gali nuspręsti pati VFAB. Naudotojams, sudariusiems susitarimą su VFAB, taikytini mokesčiai yra nustatyti atitinkamuose susitarimuose. Naudotojų, nesudariusių susitarimo su VFAB, ad hoc skrydžiams taikomi mokesčiai, nustatyti oficialiame oro uosto mokesčių sąraše (12). |
| --- | --- |

(24)

Pasak Švedijos valdžios institucijų, nėra kainoraščio, įstatymo ar nuostatų, kuriuos VFAB privalėtų taikyti nustatydama oro uosto mokesčius (11). Taigi dėl mokesčių gali nuspręsti pati VFAB. Naudotojams, sudariusiems susitarimą su VFAB, taikytini mokesčiai yra nustatyti atitinkamuose susitarimuose. Naudotojų, nesudariusių susitarimo su VFAB, ad hoc skrydžiams taikomi mokesčiai, nustatyti oficialiame oro uosto mokesčių sąraše (12).

| (25) | Nuo 2001 m. balandžio mėn. Ryanair Vesteroso oro uoste veikė pagal šiuos susitarimus su VFAB. |
| --- | --- |

(25)

Nuo 2001 m. balandžio mėn. Ryanair Vesteroso oro uoste veikė pagal šiuos susitarimus su VFAB.

2.3.1.   2001 m. balandžio 5 d. susitarimas (toliau – 2001 m. susitarimas)

| (26) | 2001 m. susitarimo sąlygomis (13), Ryanair [...] (14) metų laikotarpiu bent kasdien teikia keleiviams reguliuojamojo oro susisiekimo tarp Vesteroso ir Londono Stanstedo oro uostų paslaugas ir, Ryanair nuožiūra, tarp Vesteroso ir kitų Ryanair tinklo oro uostų, kuriuose naudojami Boeing 737-800 orlaiviai ir laikomasi pigių paslaugų standartų ir keleivių mokesčių struktūros. Ryanair užtikrins, kad per metus būtų bent [...] kiekvienu maršrutu išvykstančių keleivių. |
| --- | --- |

(26)

2001 m. susitarimo sąlygomis (13), Ryanair [...] (14) metų laikotarpiu bent kasdien teikia keleiviams reguliuojamojo oro susisiekimo tarp Vesteroso ir Londono Stanstedo oro uostų paslaugas ir, Ryanair nuožiūra, tarp Vesteroso ir kitų Ryanair tinklo oro uostų, kuriuose naudojami Boeing 737-800 orlaiviai ir laikomasi pigių paslaugų standartų ir keleivių mokesčių struktūros. Ryanair užtikrins, kad per metus būtų bent [...] kiekvienu maršrutu išvykstančių keleivių.

| (27) | Oro uosto mokesčiai bus mokami kaip fiksuota vieneto kaina už kiekvieną išskrendantį keleivį:

  4 lentelė


  Oro uosto mokesčiai už kiekvieną išvykstantį keleivį








  Laikotarpis | Suma (SEK) | Kiekvienam išskrendančiam orlaiviui tenkanti didžiausia suma (SEK) |
| --- | --- | --- | --- |
| Iki 2002 03 31 | [...] | [...] |
| 2002 04 01–2006 03 31 | [...] | [...] |
| 2006 04 01–2011 03 31 | [...] | [...] |

(27)

Oro uosto mokesčiai bus mokami kaip fiksuota vieneto kaina už kiekvieną išskrendantį keleivį:

4 lentelė

Oro uosto mokesčiai už kiekvieną išvykstantį keleivį

Laikotarpis

Suma (SEK)

Kiekvienam išskrendančiam orlaiviui tenkanti didžiausia suma (SEK)

Iki 2002 03 31

[...]

[...]

2002 04 01–2006 03 31

[...]

[...]

2006 04 01–2011 03 31

[...]

[...]

| (28) | VFAB paslaugos – tai terminalo ir aptarnavimo paslaugos, kurias sudaro ryšiai su vietos valdžios institucijomis ir suinteresuotųjų šalių informavimas apie Ryanair orlaivių judėjimą; krovinių kontrolės, komunikacijų ir išvykimo kontrolės sistema; su keleiviais ir bagažu susijusios paslaugos; orlaivių priežiūra; degalų pripylimo įrangos ir kt. tiekimas ir eksploatavimas; skrydžių ir įgulos administravimas; priežiūra ir administravimas; saugumas. |
| --- | --- |

(28)

VFAB paslaugos – tai terminalo ir aptarnavimo paslaugos, kurias sudaro ryšiai su vietos valdžios institucijomis ir suinteresuotųjų šalių informavimas apie Ryanair orlaivių judėjimą; krovinių kontrolės, komunikacijų ir išvykimo kontrolės sistema; su keleiviais ir bagažu susijusios paslaugos; orlaivių priežiūra; degalų pripylimo įrangos ir kt. tiekimas ir eksploatavimas; skrydžių ir įgulos administravimas; priežiūra ir administravimas; saugumas.

| (29) | Ryanair ir VFAB atitinkamai moka [...] įvairių su oro uostu susijusių aplinkos, saugumo ir kitų mokesčių, kuriuos nustato valdžios institucijos. |
| --- | --- |

(29)

Ryanair ir VFAB atitinkamai moka [...] įvairių su oro uostu susijusių aplinkos, saugumo ir kitų mokesčių, kuriuos nustato valdžios institucijos.

| (30) | VFAB bendrovei Ryanair skirs [...] SEK rinkodaros paramą, susijusią su Ryanair skrydžių į Vesteroso oro uostą ir iš jo reklamavimo priemonėmis. |
| --- | --- |

(30)

VFAB bendrovei Ryanair skirs [...] SEK rinkodaros paramą, susijusią su Ryanair skrydžių į Vesteroso oro uostą ir iš jo reklamavimo priemonėmis.

| (31) | VFAB oro uoste teiks rezervavimo paslaugas. Už tai ji gaus [...] proc. komisinį mokestį nuo visų Ryanair bilietų, kuriuos parduos VFAB, ir [...] proc. komisinį mokestį nuo kiekvieno per VFAB nuomojamo automobilio, kai tai yra susiję su Ryanair skrydžiais. |
| --- | --- |

(31)

VFAB oro uoste teiks rezervavimo paslaugas. Už tai ji gaus [...] proc. komisinį mokestį nuo visų Ryanair bilietų, kuriuos parduos VFAB, ir [...] proc. komisinį mokestį nuo kiekvieno per VFAB nuomojamo automobilio, kai tai yra susiję su Ryanair skrydžiais.

2.3.2.   2001 m. susitarimo 2003 m. vasario 1 d. priedas (toliau – 2003 m. susitarimas)

| (32) | 2003 m. vasario 1 d. VFAB ir Ryanair pasirašė 2001 m. susitarimo priedą (toliau – 2003 m. susitarimas), kuriuo, kaip nurodyta toliau, buvo pakeisti oro uosto keleivių mokesčiai.

  5 lentelė


  Oro uosto mokesčiai pagal 2003 m. priedą












  Maršrutų skaičius per dieną (15) | 1 maršrutas | 2 maršrutai | 3 maršrutai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikotarpis | Suma (SEK) | Didžiausia riba kiekviename išskrendančiame orlaivyje | Suma (SEK) | Didžiausia riba kiekviename išskrendančiame orlaivyje | Suma (SEK) | Didžiausia riba kiekviename išskrendančiame orlaivyje |
| Iki 2002 03 31 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2002 04 01–2006 03 31 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2006 04 01–2009 03 31 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2009 04 01–2011 03 31 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Maršrutų skaičius per dieną | 4 maršrutai | 5 maršrutai | 6 maršrutai |
| Iki 2002 03 31 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2002 04 01–2006 03 31 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2006 04 01–2009 03 31 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2009 04 01–2011 03 31 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(32)

2003 m. vasario 1 d. VFAB ir Ryanair pasirašė 2001 m. susitarimo priedą (toliau – 2003 m. susitarimas), kuriuo, kaip nurodyta toliau, buvo pakeisti oro uosto keleivių mokesčiai.

5 lentelė

Oro uosto mokesčiai pagal 2003 m. priedą

Maršrutų skaičius per dieną (15)

1 maršrutas

2 maršrutai

3 maršrutai

Laikotarpis

Suma (SEK)

Didžiausia riba kiekviename išskrendančiame orlaivyje

Suma (SEK)

Didžiausia riba kiekviename išskrendančiame orlaivyje

Suma (SEK)

Didžiausia riba kiekviename išskrendančiame orlaivyje

Iki 2002 03 31

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2002 04 01–2006 03 31

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2006 04 01–2009 03 31

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2009 04 01–2011 03 31

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Maršrutų skaičius per dieną

4 maršrutai

5 maršrutai

6 maršrutai

Iki 2002 03 31

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2002 04 01–2006 03 31

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2006 04 01–2009 03 31

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2009 04 01–2011 03 31

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2.3.3.   2005 m. sausio 31 d. susitarimas (toliau – 2005 m. susitarimas)

| (33) | 2005 m. sausio 31 d. VFAB ir Ryanair sudarė susitarimą (toliau – 2005 m. susitarimas), kuriuo pakeisti 2001 ir 2003 m. susitarimai ir kuris apėmė laikotarpį nuo 2005 m. sausio 1 d. iki [...]. 2005 m. susitarime padaryti šie ankstesnių susitarimų pakeitimai:






  (a) | Ryanair maršrutų skaičius per dieną bus [...], bendrovė ir toliau užtikrins mažiausią [...] kiekvienu maršrutu išvykstančių keleivių skaičių per metus; |
| --- | --- | --- |

(33)

2005 m. sausio 31 d. VFAB ir Ryanair sudarė susitarimą (toliau – 2005 m. susitarimas), kuriuo pakeisti 2001 ir 2003 m. susitarimai ir kuris apėmė laikotarpį nuo 2005 m. sausio 1 d. iki [...]. 2005 m. susitarime padaryti šie ankstesnių susitarimų pakeitimai:

(a)

Ryanair maršrutų skaičius per dieną bus [...], bendrovė ir toliau užtikrins mažiausią [...] kiekvienu maršrutu išvykstančių keleivių skaičių per metus;

| (b) | buvo nustatyta, kad 2005 m. sausio 1 d. – 2011 m. kovo 31 d. oro uosto mokestis yra [...] SEK už kiekvieną išvykstantį keleivį. Likusį susitarimo galiojimo laikotarpį atitinkamas mokestis buvo [...] SEK. Tačiau, pasak Švedijos valdžios institucijų, susitarti laikotarpio po 2005 m. sausio 1 d. mokesčiai nebuvo taikyti, ir nuo 2005 m. sausio 1 d. iš tikrųjų taikytas [...] SEK už kiekvieną išvykstantį keleivį mokestis. |
| --- | --- |

(b)

buvo nustatyta, kad 2005 m. sausio 1 d. – 2011 m. kovo 31 d. oro uosto mokestis yra [...] SEK už kiekvieną išvykstantį keleivį. Likusį susitarimo galiojimo laikotarpį atitinkamas mokestis buvo [...] SEK. Tačiau, pasak Švedijos valdžios institucijų, susitarti laikotarpio po 2005 m. sausio 1 d. mokesčiai nebuvo taikyti, ir nuo 2005 m. sausio 1 d. iš tikrųjų taikytas [...] SEK už kiekvieną išvykstantį keleivį mokestis.

2.4.   SUSITARIMAI SU RYANAIR IR AMS DĖL RINKODAROS PARAMOS IR PASKATŲ PROGRAMŲ

| (34) | VFAB su bendrove Ryanair ir jos patronuojamąja bendrove Airport Marketing Services Ltd (toliau – AMS) pasirašė du rinkodaros susitarimus. |
| --- | --- |

(34)

VFAB su bendrove Ryanair ir jos patronuojamąja bendrove Airport Marketing Services Ltd (toliau – AMS) pasirašė du rinkodaros susitarimus.

| (35) | Pirmasis VFAB ir Ryanair susitarimas, pasirašytas 2008 m. birželio 12 d., buvo dėl reklamos Švedijos ir Didžiosios Britanijos spaudoje, Ryanair orlaivių žurnale (angl. inflight magazine), interneto svetainėje Ryanair.com, elektroniniuose laiškuose Jungtinėje Karalystėje gyvenantiems prenumeratoriams ir kt. Visa šių paslaugų vertė buvo [...] EUR, VFAB sutiko mokėti [...] EUR. |
| --- | --- |

(35)

Pirmasis VFAB ir Ryanair susitarimas, pasirašytas 2008 m. birželio 12 d., buvo dėl reklamos Švedijos ir Didžiosios Britanijos spaudoje, Ryanair orlaivių žurnale (angl. inflight magazine), interneto svetainėje Ryanair.com, elektroniniuose laiškuose Jungtinėje Karalystėje gyvenantiems prenumeratoriams ir kt. Visa šių paslaugų vertė buvo [...] EUR, VFAB sutiko mokėti [...] EUR.

| (36) | Antrąjį VFAB ir AMS susitarimą (16) sudarė trys dalys, būtent:






  (a) | [...] EUR vertės reklama bendrovės Ryanair Jungtinės Karalystės interneto svetainėje [...] 2010 m. lapkričio 1 d. – 2011 m. kovo 31 d.; |
| --- | --- | --- |

(36)

Antrąjį VFAB ir AMS susitarimą (16) sudarė trys dalys, būtent:

(a)

[...] EUR vertės reklama bendrovės Ryanair Jungtinės Karalystės interneto svetainėje [...] 2010 m. lapkričio 1 d. – 2011 m. kovo 31 d.;

| (b) | [...] EUR per metus vertės reklama bendrovės Ryanair Jungtinės Karalystės interneto svetainėje [...] 2010 m. lapkričio 1 d. – 2013 m. spalio 31 d. (iš viso [...] EUR); |
| --- | --- |

(b)

[...] EUR per metus vertės reklama bendrovės Ryanair Jungtinės Karalystės interneto svetainėje [...] 2010 m. lapkričio 1 d. – 2013 m. spalio 31 d. (iš viso [...] EUR);

| (c) | naujų maršrutų paskatų programa; buvo susitarta, kad [...]. |
| --- | --- |

(c)

naujų maršrutų paskatų programa; buvo susitarta, kad [...].

2.5.   SKUNDAS

| (37) | 2006 m. Komisija gavo SAS skundą, kad Švedijos valdžios institucijos Vesteroso oro uosto susitarimais tariamai teikė valstybės pagalbą bendrovei Ryanair. SAS tvirtino, kad VFAB bendrovei Ryanair taikė mažesnius ir objektyviai nepagrįstus (su sąnaudomis nesusijusius) oro uosto mokesčius, palyginti su taikytais bendrovei SAS. Skundo pateikėja taip pat tvirtino, kad metiniai VFAB nuostoliai buvo dengiami viešosiomis Vesteroso miesto ir ŠCAI lėšomis. Be to, skundo pateikėja teigė, kad ši pagalba būtų nesuderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(37)

2006 m. Komisija gavo SAS skundą, kad Švedijos valdžios institucijos Vesteroso oro uosto susitarimais tariamai teikė valstybės pagalbą bendrovei Ryanair. SAS tvirtino, kad VFAB bendrovei Ryanair taikė mažesnius ir objektyviai nepagrįstus (su sąnaudomis nesusijusius) oro uosto mokesčius, palyginti su taikytais bendrovei SAS. Skundo pateikėja taip pat tvirtino, kad metiniai VFAB nuostoliai buvo dengiami viešosiomis Vesteroso miesto ir ŠCAI lėšomis. Be to, skundo pateikėja teigė, kad ši pagalba būtų nesuderinama su vidaus rinka.

3.   PRIEŽASTYS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ IR KOMISIJOS TYRIMĄ

| (38) | Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą, nes jai kilo abejonių dėl šių priemonių suderinamumo su valstybės pagalbos taisyklėmis:






  (a) | 2003–2010 m. bendrovei VFAB suteiktų akcininkų įnašų; |
| --- | --- | --- |

(38)

Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą, nes jai kilo abejonių dėl šių priemonių suderinamumo su valstybės pagalbos taisyklėmis:

(a)

2003–2010 m. bendrovei VFAB suteiktų akcininkų įnašų;

| (b) | nuomos, kurią 2003–2010 m. VFAB mokėjo bendrovei Västerås Flygfastigheter AB už naudojimąsi oro uosto infrastruktūra; |
| --- | --- |

(b)

nuomos, kurią 2003–2010 m. VFAB mokėjo bendrovei Västerås Flygfastigheter AB už naudojimąsi oro uosto infrastruktūra;

| (c) | veiklos paramos, 2001–2010 m. suteiktos VFAB ir kitiems oro uostams pagal vietos oro uostų schemą; |
| --- | --- |

(c)

veiklos paramos, 2001–2010 m. suteiktos VFAB ir kitiems oro uostams pagal vietos oro uostų schemą;

| (d) | oro uosto mokesčių, kuriuos 2001–2010 m. bendrovė VFAB taikė bendrovei Ryanair; |
| --- | --- |

(d)

oro uosto mokesčių, kuriuos 2001–2010 m. bendrovė VFAB taikė bendrovei Ryanair;

| (e) | rinkodaros paramos, kurią 2001, 2008 ir 2010 m. VFAB teikė bendrovei Ryanair. |
| --- | --- |

(e)

rinkodaros paramos, kurią 2001, 2008 ir 2010 m. VFAB teikė bendrovei Ryanair.

3.1.   1 PRIEMONĖ. 2003–2010 M. BENDROVEI VFAB SUTEIKTI AKCININKŲ ĮNAŠAI

| (39) | Sprendime pradėti tyrimą Komisija pažymėjo, kad VFAB visiškai priklausė valstybei ir kad, kaip matyti, akcininkų įnašai priskirtini valstybei ir yra valstybės ištekliai. |
| --- | --- |

(39)

Sprendime pradėti tyrimą Komisija pažymėjo, kad VFAB visiškai priklausė valstybei ir kad, kaip matyti, akcininkų įnašai priskirtini valstybei ir yra valstybės ištekliai.

| (40) | Komisija nepastebėjo jokių požymių, kad įnašai būtų kompensacija už visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, veikiau atrodė, kad jie buvo suteikti siekiant padengti VFAB komercinės veiklos nuostolius. Remdamasi turima informacija ir atsižvelgdama į tai, kad VFAB daugiau kaip 10 metų patirdavo nemenkus nuostolius, Komisija labai abejojo, kad teikdami įnašus akcininkai veikė kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantys veiklos vykdytojai. Taigi Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad akcininkų įnašai yra ekonominis pranašumas, nes VFAB išvengė sąnaudų, kurias kitokiu atveju turėtų patirti. |
| --- | --- |

(40)

Komisija nepastebėjo jokių požymių, kad įnašai būtų kompensacija už visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, veikiau atrodė, kad jie buvo suteikti siekiant padengti VFAB komercinės veiklos nuostolius. Remdamasi turima informacija ir atsižvelgdama į tai, kad VFAB daugiau kaip 10 metų patirdavo nemenkus nuostolius, Komisija labai abejojo, kad teikdami įnašus akcininkai veikė kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantys veiklos vykdytojai. Taigi Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad akcininkų įnašai yra ekonominis pranašumas, nes VFAB išvengė sąnaudų, kurias kitokiu atveju turėtų patirti.

| (41) | Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad akcininkų įnašai yra valstybės pagalba, ir abejojo, kad ši pagalba būtų suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(41)

Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad akcininkų įnašai yra valstybės pagalba, ir abejojo, kad ši pagalba būtų suderinama su vidaus rinka.

3.2.   2 PRIEMONĖ. NUOMA, KURIĄ 2003–2010 M. VFAB MOKĖJO BENDROVEI VÄSTERÅS FLYGFASTIGHETER AB UŽ NAUDOJIMĄSI ORO UOSTO INFRASTRUKTŪRA

| (42) | Remdamasi labai ribota turima informacija, Komisija nusprendė, kad yra preliminarių požymių, jog nuoma, mokėta už naudojimąsi oro uosto infrastruktūra, galėjo būti mažesnė už rinkos nuomą. |
| --- | --- |

(42)

Remdamasi labai ribota turima informacija, Komisija nusprendė, kad yra preliminarių požymių, jog nuoma, mokėta už naudojimąsi oro uosto infrastruktūra, galėjo būti mažesnė už rinkos nuomą.

| (43) | Dėl subsidijuojamos nuomos sumažėtų VFAB sąnaudos, kurias ji kitaip turėtų patirti, taigi tai – atrankusis pranašumas. Oro uosto infrastruktūra visiškai priklauso Vesteroso miestui (per jo patronuojamąją bendrovę Västerås Stads Strategiska Fastigheter AB), taigi Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad sprendimas nustatyti nuomą yra susijęs su valstybės ištekliais ir priskirtinas valstybei. |
| --- | --- |

(43)

Dėl subsidijuojamos nuomos sumažėtų VFAB sąnaudos, kurias ji kitaip turėtų patirti, taigi tai – atrankusis pranašumas. Oro uosto infrastruktūra visiškai priklauso Vesteroso miestui (per jo patronuojamąją bendrovę Västerås Stads Strategiska Fastigheter AB), taigi Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad sprendimas nustatyti nuomą yra susijęs su valstybės ištekliais ir priskirtinas valstybei.

| (44) | Todėl Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad nuoma, jeigu ji būtų mažesnė negu rinkos norma, būtų valstybės pagalba, ir abejojo, kad tokia pagalba būtų suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(44)

Todėl Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad nuoma, jeigu ji būtų mažesnė negu rinkos norma, būtų valstybės pagalba, ir abejojo, kad tokia pagalba būtų suderinama su vidaus rinka.

3.3.   3 PRIEMONĖ. VEIKLOS PARAMA, 2001–2010 M. SUTEIKTA VFAB IR KITIEMS ORO UOSTAMS PAGAL VIETOS ORO UOSTŲ SCHEMĄ

| (45) | Šios paramos teikimo pagrindas nustatytas įstatymu, o pagalbą Švedijos valdžios institucija teikė kasmet. Parama buvo finansuota iš valstybės biudžeto. Todėl Komisija nusprendė, kad tai buvo susiję su valstybės išteklių perdavimu, taigi – priskirtina valstybei. |
| --- | --- |

(45)

Šios paramos teikimo pagrindas nustatytas įstatymu, o pagalbą Švedijos valdžios institucija teikė kasmet. Parama buvo finansuota iš valstybės biudžeto. Todėl Komisija nusprendė, kad tai buvo susiję su valstybės išteklių perdavimu, taigi – priskirtina valstybei.

| (46) | Dėl priemonės tam tikrų kategorijų oro uostams buvo sumažinta finansinė našta, kurią kitokiu atveju jiems būtų tekę prisiimti. Remiantis Komisijos turima informacija, neatrodo, kad parama būtų grindžiama viešųjų paslaugų įsipareigojimu arba būtų skirta išskirtinai ne ekonominės tų oro uostų veiklos sąnaudoms padengti. Valstybė paramą teikė ne kaip akcininkė, todėl neatrodo, kad būtų taikytas rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principas. Todėl Komisija a priori nustatė, kad, palyginti su kitomis įmonėmis, veiklos parama tam tikroms įmonėms buvo suteiktas atrankusis ekonominis pranašumas. |
| --- | --- |

(46)

Dėl priemonės tam tikrų kategorijų oro uostams buvo sumažinta finansinė našta, kurią kitokiu atveju jiems būtų tekę prisiimti. Remiantis Komisijos turima informacija, neatrodo, kad parama būtų grindžiama viešųjų paslaugų įsipareigojimu arba būtų skirta išskirtinai ne ekonominės tų oro uostų veiklos sąnaudoms padengti. Valstybė paramą teikė ne kaip akcininkė, todėl neatrodo, kad būtų taikytas rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principas. Todėl Komisija a priori nustatė, kad, palyginti su kitomis įmonėmis, veiklos parama tam tikroms įmonėms buvo suteiktas atrankusis ekonominis pranašumas.

| (47) | Kadangi priemonės gavėjos veikė konkurencinėje rinkoje, kurioje vykdoma valstybių narių tarpusavio prekyba, priemone iškraipoma arba gali būti iškraipyta konkurencija ir daromas poveikis prekybai tarp valstybių narių. |
| --- | --- |

(47)

Kadangi priemonės gavėjos veikė konkurencinėje rinkoje, kurioje vykdoma valstybių narių tarpusavio prekyba, priemone iškraipoma arba gali būti iškraipyta konkurencija ir daromas poveikis prekybai tarp valstybių narių.

| (48) | Todėl iš to buvo matyti, kad VFAB ir kitiems oro uostams, tiesiogiai nepriklausiusiems valstybei, suteikta veiklos pagalba yra valstybės pagalba. Remdamasi turima informacija, Komisija abejojo, ar ši pagalba suderinama su Sutartimi. |
| --- | --- |

(48)

Todėl iš to buvo matyti, kad VFAB ir kitiems oro uostams, tiesiogiai nepriklausiusiems valstybei, suteikta veiklos pagalba yra valstybės pagalba. Remdamasi turima informacija, Komisija abejojo, ar ši pagalba suderinama su Sutartimi.

3.4.   4 PRIEMONĖ. ORO UOSTO MOKESČIAI, KURIUOS 2001–2010 M. BENDROVĖ VFAB TAIKĖ BENDROVEI RYANAIR

| (49) | Per visą tiriamąjį laikotarpį VFAB 100 proc. priklausė valstybei. Atsižvelgdama į tai ir į informaciją apie VFAB valdymo struktūrą, Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad tai, kaip VFAB nustatė oro uosto mokesčius, yra susiję su valstybės ištekliais ir priskirtina valstybei. |
| --- | --- |

(49)

Per visą tiriamąjį laikotarpį VFAB 100 proc. priklausė valstybei. Atsižvelgdama į tai ir į informaciją apie VFAB valdymo struktūrą, Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad tai, kaip VFAB nustatė oro uosto mokesčius, yra susiję su valstybės ištekliais ir priskirtina valstybei.

| (50) | Komisija nusprendė, kad bendrovei Ryanair suteiktas atrankusis pranašumas būtų tokio dydžio, kokio dydžio būtų šių oro uosto mokesčių ir paslaugų, kurias VFAB teikia bendrovei Ryanair, rinkos kainos skirtumas. Šiuo atžvilgiu Komisija atkreipė dėmesį, kad bendrovės VFAB bendrovei Ryanair taikyti oro uosto mokesčiai buvo akivaizdžiai mažesni už taikytuosius skundo pateikėjai. Remdamasi turima informacija, Komisija taip pat abejojo, ar VFAB veiksmai nustatant oro uosto mokesčius bendrovei Ryanair būtų suderinami su rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principu. |
| --- | --- |

(50)

Komisija nusprendė, kad bendrovei Ryanair suteiktas atrankusis pranašumas būtų tokio dydžio, kokio dydžio būtų šių oro uosto mokesčių ir paslaugų, kurias VFAB teikia bendrovei Ryanair, rinkos kainos skirtumas. Šiuo atžvilgiu Komisija atkreipė dėmesį, kad bendrovės VFAB bendrovei Ryanair taikyti oro uosto mokesčiai buvo akivaizdžiai mažesni už taikytuosius skundo pateikėjai. Remdamasi turima informacija, Komisija taip pat abejojo, ar VFAB veiksmai nustatant oro uosto mokesčius bendrovei Ryanair būtų suderinami su rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principu.

| (51) | Tuo remdamasi, Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad oro uosto mokesčiai, dėl kurių konkrečiai su Ryanair susitarta pagal 2001, 2003 ir 2005 m. susitarimus, nebuvo nustatyti įprastomis rinkos sąlygomis ir jais bendrovei Ryanair suteiktas atrankusis ekonominis pranašumas, galintis būti valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(51)

Tuo remdamasi, Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad oro uosto mokesčiai, dėl kurių konkrečiai su Ryanair susitarta pagal 2001, 2003 ir 2005 m. susitarimus, nebuvo nustatyti įprastomis rinkos sąlygomis ir jais bendrovei Ryanair suteiktas atrankusis ekonominis pranašumas, galintis būti valstybės pagalba.

| (52) | Komisijai taip pat kilo abejonių, ar tokia pagalba būtų suderinama su vidaus rinka, visų pirma atsižvelgiant į 2005 m. aviacijos gairių nuostatas. |
| --- | --- |

(52)

Komisijai taip pat kilo abejonių, ar tokia pagalba būtų suderinama su vidaus rinka, visų pirma atsižvelgiant į 2005 m. aviacijos gairių nuostatas.

3.5.   5 PRIEMONĖ. RINKODAROS PARAMA, KURIĄ 2001, 2008 IR 2010 M. VFAB TEIKĖ BENDROVEI RYANAIR

| (53) | Kalbant apie 5 priemonę, Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad VFAB sudaryti susitarimai yra susiję su valstybės išteklių naudojimu, taigi – priskirtini valstybei. |
| --- | --- |

(53)

Kalbant apie 5 priemonę, Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad VFAB sudaryti susitarimai yra susiję su valstybės išteklių naudojimu, taigi – priskirtini valstybei.

| (54) | Kalbant apie galimą rinkodaros paramos susitarimais suteiktą pranašumą, Komisija abejojo, kad susitarimų sąlygos, vertinant VFAB veiksmus, atitiktų rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo veiksmus, nes iš turimų duomenų prima facie nematyti, kad iš susitarimų VFAB būtų gavusi atitinkamos ekonominės naudos. Todėl Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad šiais susitarimais bendrovei Ryanair suteiktas pranašumas, nes sumažėjo jos sąnaudos, kurias kitaip ji būtų turėjusi patirti vykdydama savo veiklą, ir kad šis prima facie pranašumas yra atrankusis, nes suteiktas tik Ryanair ir AMS (17). |
| --- | --- |

(54)

Kalbant apie galimą rinkodaros paramos susitarimais suteiktą pranašumą, Komisija abejojo, kad susitarimų sąlygos, vertinant VFAB veiksmus, atitiktų rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo veiksmus, nes iš turimų duomenų prima facie nematyti, kad iš susitarimų VFAB būtų gavusi atitinkamos ekonominės naudos. Todėl Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad šiais susitarimais bendrovei Ryanair suteiktas pranašumas, nes sumažėjo jos sąnaudos, kurias kitaip ji būtų turėjusi patirti vykdydama savo veiklą, ir kad šis prima facie pranašumas yra atrankusis, nes suteiktas tik Ryanair ir AMS (17).

| (55) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad bendrovei Ryanair ir AMS suteikta rinkodaros parama yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Komisijai dar kilo abejonių, kad ši pagalba būtų suderinama su vidaus rinka, visų pirma atsižvelgiant į 2005 m. aviacijos gairių nuostatas. |
| --- | --- |

(55)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad bendrovei Ryanair ir AMS suteikta rinkodaros parama yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Komisijai dar kilo abejonių, kad ši pagalba būtų suderinama su vidaus rinka, visų pirma atsižvelgiant į 2005 m. aviacijos gairių nuostatas.

4.   ŠVEDIJOS PASTABOS

| (56) | Toliau apibendrintos Švedijos pastabos, pateiktos atliekant oficialią tyrimo procedūrą, tačiau susijusios dalys išsamiau bus aptartos 5 skirsnyje „Vertinimas“. |
| --- | --- |

(56)

Toliau apibendrintos Švedijos pastabos, pateiktos atliekant oficialią tyrimo procedūrą, tačiau susijusios dalys išsamiau bus aptartos 5 skirsnyje „Vertinimas“.

4.1.   1 PRIEMONĖ. 2003–2010 M. BENDROVEI VFAB SUTEIKTI AKCININKŲ ĮNAŠAI

| (57) | Švedija, remdamasi iš esmės tais pačiais argumentais kaip ir VFAB (žr. šio sprendimo 63–65 konstatuojamąsias dalis), tvirtino, kad bet kokia iš valstybės išteklių bendrovei VFAB suteikta parama bet kuriuo atveju negalėtų būti valstybės pagalba, nes iš tų išteklių buvo kompensuojami nuostoliai, atsirandantys tik dėl oro uoste vykdytos ne ekonominės veiklos arba, kitaip, dėl to, kad tai buvo kompensacija už visuotinės ekonominės svarbos paslaugas. |
| --- | --- |

(57)

Švedija, remdamasi iš esmės tais pačiais argumentais kaip ir VFAB (žr. šio sprendimo 63–65 konstatuojamąsias dalis), tvirtino, kad bet kokia iš valstybės išteklių bendrovei VFAB suteikta parama bet kuriuo atveju negalėtų būti valstybės pagalba, nes iš tų išteklių buvo kompensuojami nuostoliai, atsirandantys tik dėl oro uoste vykdytos ne ekonominės veiklos arba, kitaip, dėl to, kad tai buvo kompensacija už visuotinės ekonominės svarbos paslaugas.

4.2.   2 PRIEMONĖ. NUOMA, KURIĄ 2003–2010 M. VFAB MOKĖJO BENDROVEI VÄSTERÅS FLYGFASTIGHETER AB UŽ NAUDOJIMĄSI ORO UOSTO INFRASTRUKTŪRA

| (58) | Švedija ginčija, kad nuoma, mokėta už naudojimąsi oro uosto infrastruktūra, būtų valstybės pagalba bendrovei VFAB. |
| --- | --- |

(58)

Švedija ginčija, kad nuoma, mokėta už naudojimąsi oro uosto infrastruktūra, būtų valstybės pagalba bendrovei VFAB.

| (59) | Švedija ginčija, kad nuoma yra mažesnė negu rinkos lygio. Švedija nurodo tai, kad pagal galiojančius planavimo nuostatus ši žemė gali būti naudojama tik oro uosto veiklai vykdyti ir kad, be kita ko, nuomos dydis turi būti vertinamas atsižvelgiant į mažą šios veiklos pelningumą. |
| --- | --- |

(59)

Švedija ginčija, kad nuoma yra mažesnė negu rinkos lygio. Švedija nurodo tai, kad pagal galiojančius planavimo nuostatus ši žemė gali būti naudojama tik oro uosto veiklai vykdyti ir kad, be kita ko, nuomos dydis turi būti vertinamas atsižvelgiant į mažą šios veiklos pelningumą.

| (60) | Švedija taip pat tvirtina, kad nėra konkrečių įrodymų Komisijos prima facie abejonėms dėl nuomos dydžio pagrįsti. |
| --- | --- |

(60)

Švedija taip pat tvirtina, kad nėra konkrečių įrodymų Komisijos prima facie abejonėms dėl nuomos dydžio pagrįsti.

4.3.   3 PRIEMONĖ. VEIKLOS PARAMA, 2001–2010 M. SUTEIKTA VFAB IR KITIEMS ORO UOSTAMS PAGAL VIETOS ORO UOSTŲ SCHEMĄ

| (61) | Švedija tvirtino, kad veiklos parama ne valstybei priklausantiems oro uostams turėtų būti laikoma veiklos pagalbos schema, suderinama su vidaus rinka pagal 2014 m. aviacijos gairių 137 punktą. |
| --- | --- |

(61)

Švedija tvirtino, kad veiklos parama ne valstybei priklausantiems oro uostams turėtų būti laikoma veiklos pagalbos schema, suderinama su vidaus rinka pagal 2014 m. aviacijos gairių 137 punktą.

5.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (62) | Toliau apibendrintos suinteresuotųjų šalių pastabos, pateiktos vykdant oficialią tyrimo procedūrą, tačiau susijusios dalys išsamiau bus aptartos 6 skirsnyje „Vertinimas“. |
| --- | --- |

(62)

Toliau apibendrintos suinteresuotųjų šalių pastabos, pateiktos vykdant oficialią tyrimo procedūrą, tačiau susijusios dalys išsamiau bus aptartos 6 skirsnyje „Vertinimas“.

5.1.   VFAB PASTABOS

5.1.1.   1 priemonė. 2003–2010 m. bendrovei VFAB suteikti akcininkų įnašai

| (63) | VFAB tvirtina, kad didžioji dauguma oro uosto paslaugų buvo teikiama ten veikiančioms mokykloms ir aeroklubui (žr. 16 konstatuojamąją dalį). VFAB taip pat tvirtina, kad šie naudotojai nevykdo ekonominės veiklos ir kad oro uosto paslaugų teikimas jiems taip pat būtų ne ekonominė veikla, taigi nepatenka į valstybės pagalbos kontrolės sritį, kaip ir bet kokie viešieji ištekliai, naudojami padengti veiklos nuostolius, atsirandančius teikiant tokias paslaugas. |
| --- | --- |

(63)

VFAB tvirtina, kad didžioji dauguma oro uosto paslaugų buvo teikiama ten veikiančioms mokykloms ir aeroklubui (žr. 16 konstatuojamąją dalį). VFAB taip pat tvirtina, kad šie naudotojai nevykdo ekonominės veiklos ir kad oro uosto paslaugų teikimas jiems taip pat būtų ne ekonominė veikla, taigi nepatenka į valstybės pagalbos kontrolės sritį, kaip ir bet kokie viešieji ištekliai, naudojami padengti veiklos nuostolius, atsirandančius teikiant tokias paslaugas.

| (64) | Tiek, kiek oro uosto veikla būtų vis tiek laikoma ekonomine veikla, VFAB mano, kad tai būtų visuotinės ekonominės svarbos paslaugos ir bet kokia viešoji parama, skiriama padengti nuostolius, atsirandančius teikiant tokias visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, nebūtų valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(64)

Tiek, kiek oro uosto veikla būtų vis tiek laikoma ekonomine veikla, VFAB mano, kad tai būtų visuotinės ekonominės svarbos paslaugos ir bet kokia viešoji parama, skiriama padengti nuostolius, atsirandančius teikiant tokias visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, nebūtų valstybės pagalba.

| (65) | Galiausiai VFAB tvirtina, kad pagal valstybės pagalbos taisykles atliekant vertinimą akcininkų įnašai būtų svarbūs tik tiek, kiek jie naudoti su VFAB komercine veikla, t. y. oro uosto paslaugų teikimu komerciniams oro vežėjams, susijusiems nuostoliams padengti. Šiuo atžvilgiu VFAB mano, kad akcininkų įnašai atitiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo veiksmus, nes oro uosto komercinė veikla buvo laipsniškai pelninga (t. y. iš šios veiklos gautomis pajamomis buvo padengtos tos pačios veiklos išlaidos ir gautas pelnas). |
| --- | --- |

(65)

Galiausiai VFAB tvirtina, kad pagal valstybės pagalbos taisykles atliekant vertinimą akcininkų įnašai būtų svarbūs tik tiek, kiek jie naudoti su VFAB komercine veikla, t. y. oro uosto paslaugų teikimu komerciniams oro vežėjams, susijusiems nuostoliams padengti. Šiuo atžvilgiu VFAB mano, kad akcininkų įnašai atitiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo veiksmus, nes oro uosto komercinė veikla buvo laipsniškai pelninga (t. y. iš šios veiklos gautomis pajamomis buvo padengtos tos pačios veiklos išlaidos ir gautas pelnas).

5.1.2.   
  2 priemonė. Nuoma, kurią 2003–2010 m. VFAB mokėjo bendrovei Västerås Flygfastigheter AB už naudojimąsi oro uosto infrastruktūra

| (66) | VFAB, atsižvelgdama į galiojančius žemės naudojimo apribojimus ir neigiamą oro uosto veiklos pelningumą nuomojamoje vietoje, ginčija, kad nuoma buvo nustatyta mažesnė negu rinkos lygio. |
| --- | --- |

(66)

VFAB, atsižvelgdama į galiojančius žemės naudojimo apribojimus ir neigiamą oro uosto veiklos pelningumą nuomojamoje vietoje, ginčija, kad nuoma buvo nustatyta mažesnė negu rinkos lygio.

| (67) | Bet kuriuo atveju VFAB ginčija, kad nuomos nustatymą galima priskirti valstybei. Nors oro uosto infrastruktūros savininkė Västerås Flygfastigheter AB visiškai priklauso Vesteroso miestui, viešasis akcininkas įmonės veiklai įtakos neturi, ir įmonė pati nustato savo turto nuomą vadovaudamasi komerciniais sumetimais. Todėl nuomos dydis neturėtų būti priskiriamas valstybei. |
| --- | --- |

(67)

Bet kuriuo atveju VFAB ginčija, kad nuomos nustatymą galima priskirti valstybei. Nors oro uosto infrastruktūros savininkė Västerås Flygfastigheter AB visiškai priklauso Vesteroso miestui, viešasis akcininkas įmonės veiklai įtakos neturi, ir įmonė pati nustato savo turto nuomą vadovaudamasi komerciniais sumetimais. Todėl nuomos dydis neturėtų būti priskiriamas valstybei.

5.1.3.   
  4 ir 5 priemonės. 2001–2010 m. bendrovei Ryanair taikyti oro uosto mokesčiai ir rinkodaros parama, 2001, 2008 ir 2010 m. teikta bendrovėms Ryanair ir AMS

| (68) | VFAB tvirtino, kad komerciniai VFAB, Ryanair ir AMS susitarimai, vertinant VFAB veiksmus, derėjo su rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo veiksmais, todėl tai nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(68)

VFAB tvirtino, kad komerciniai VFAB, Ryanair ir AMS susitarimai, vertinant VFAB veiksmus, derėjo su rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo veiksmais, todėl tai nėra valstybės pagalba.

| (69) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu ir ankstesniais metais VFAB nuolat patirdavo nuostolių. Tačiau, pasak VFAB, šie nuostoliai priskirtini tariamai ne ekonominei oro uosto veiklai, o susitarimais su komerciniais oro vežėjais, įskaitant 4 ir 5 priemones, buvo padengtos papildomos jų išlaidos ir gautos veiklos pajamos, taigi tai turėjo teigiamą poveikį finansiniam VFAB rezultatui. |
| --- | --- |

(69)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu ir ankstesniais metais VFAB nuolat patirdavo nuostolių. Tačiau, pasak VFAB, šie nuostoliai priskirtini tariamai ne ekonominei oro uosto veiklai, o susitarimais su komerciniais oro vežėjais, įskaitant 4 ir 5 priemones, buvo padengtos papildomos jų išlaidos ir gautos veiklos pajamos, taigi tai turėjo teigiamą poveikį finansiniam VFAB rezultatui.

| (70) | VFAB Komisijos prašymu taip pat pateikė išsamią finansinę informaciją. |
| --- | --- |

(70)

VFAB Komisijos prašymu taip pat pateikė išsamią finansinę informaciją.

5.2.   RYANAIR PASTABOS

5.2.1.   
  4 priemonė. 2001–2010 m. bendrovei Ryanair taikyti oro uosto mokesčiai

| (71) | Ryanair tvirtino, kad oro uosto mokesčiai, kuriuos jai taikė VFAB, nėra valstybės pagalba, nes atitiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą. |
| --- | --- |

(71)

Ryanair tvirtino, kad oro uosto mokesčiai, kuriuos jai taikė VFAB, nėra valstybės pagalba, nes atitiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą.

| (72) | Pirma, Ryanair tvirtino, kad, siekdama taikyti rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, Komisija turėtų palyginti Ryanair ir VFAB susitarimus su susitarimais, sudarytais su privačiais oro uostais, taip pat su viešaisiais ir privačiais oro uostais. Ryanair taip pat pateikė ataskaitą, kurią parengti buvo pasamdyta konsultacinė įmonė Oxera ir kurioje teigiama, kad Vesteroso oro uoste Ryanair mokami mokesčiai apskritai atitiko mokesčius, taikomus keliuose panašiuose oro uostuose, todėl jie atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą. |
| --- | --- |

(72)

Pirma, Ryanair tvirtino, kad, siekdama taikyti rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, Komisija turėtų palyginti Ryanair ir VFAB susitarimus su susitarimais, sudarytais su privačiais oro uostais, taip pat su viešaisiais ir privačiais oro uostais. Ryanair taip pat pateikė ataskaitą, kurią parengti buvo pasamdyta konsultacinė įmonė Oxera ir kurioje teigiama, kad Vesteroso oro uoste Ryanair mokami mokesčiai apskritai atitiko mokesčius, taikomus keliuose panašiuose oro uostuose, todėl jie atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą.

| (73) | Antra, Ryanair ginčijo, kad oro uostas, patekęs į padėtį, į kokią tuo metu buvo patekęs Vesteroso oro uostas, būtų laikęsis rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principo paprasčiausiai sumažindamas savo nuostolius, o ne siekdamas pelningumo sudarydamas susitarimus dėl oro uosto mokesčių. Todėl Komisija turėtų klausti, ar dėl susitarimo laipsniškai padidėjo oro uosto pelningumas. Taigi, pasak Ryanair, vertindama, ar susitarimas atitiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, Komisija turėtų atsižvelgti tik į papildomas oro uosto išlaidas, tiesiogiai susijusias su oro uosto paslaugų teikimu konkrečiam oro vežėjui, ir nagrinėti, ar visos pajamos (su oro susisiekimu susijusios ir nesusijusios veiklos), gautos pagal susitarimą, yra didesnės už tas papildomas išlaidas. |
| --- | --- |

(73)

Antra, Ryanair ginčijo, kad oro uostas, patekęs į padėtį, į kokią tuo metu buvo patekęs Vesteroso oro uostas, būtų laikęsis rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principo paprasčiausiai sumažindamas savo nuostolius, o ne siekdamas pelningumo sudarydamas susitarimus dėl oro uosto mokesčių. Todėl Komisija turėtų klausti, ar dėl susitarimo laipsniškai padidėjo oro uosto pelningumas. Taigi, pasak Ryanair, vertindama, ar susitarimas atitiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, Komisija turėtų atsižvelgti tik į papildomas oro uosto išlaidas, tiesiogiai susijusias su oro uosto paslaugų teikimu konkrečiam oro vežėjui, ir nagrinėti, ar visos pajamos (su oro susisiekimu susijusios ir nesusijusios veiklos), gautos pagal susitarimą, yra didesnės už tas papildomas išlaidas.

| (74) | Šiuo atžvilgiu Ryanair tvirtino, kad VFAB dėl susitarimų su Ryanair gavo papildomų pajamų, didesnių negu papildomos išlaidos, susijusios su bendrovei Ryanair teikiamomis paslaugomis. Ryanair, be kitų jos teiginius pagrindžiančių ataskaitų ir dokumentų, pateikė konsultacinės įmonės Oxera parengtus tyrimus, nagrinėjančius laipsnišką VFAB, Ryanair ir AMS susitarimų pelningumą. |
| --- | --- |

(74)

Šiuo atžvilgiu Ryanair tvirtino, kad VFAB dėl susitarimų su Ryanair gavo papildomų pajamų, didesnių negu papildomos išlaidos, susijusios su bendrovei Ryanair teikiamomis paslaugomis. Ryanair, be kitų jos teiginius pagrindžiančių ataskaitų ir dokumentų, pateikė konsultacinės įmonės Oxera parengtus tyrimus, nagrinėjančius laipsnišką VFAB, Ryanair ir AMS susitarimų pelningumą.

5.2.2.   
  VFAB bendrovėms Ryanair ir AMS 2001, 2008 ir 2010 m. suteikta rinkodaros parama.

| (75) | Kalbant apie rinkodaros susitarimus su VFAB, Ryanair pabrėžė, kad AMS rinkodaros susitarimai skiriasi nuo Ryanair susitarimų su oro uostais ir turėtų būtų vertinami atskirai, nes šių bendrovių negalima laikyti viena gavėja. Derybos dėl susitarimų vykdytos atskirai; susitarimai buvo susiję su skirtingomis paslaugomis ir tarp jų nebuvo jokio ryšio, dėl kurio juos būtų galima laikyti vienu tariamos valstybės pagalbos šaltiniu. Tai, kad su AMS sudarytas rinkodaros susitarimas, nelemia Ryanair galimybės skraidinti maršrutais į oro uostą ir iš jo. |
| --- | --- |

(75)

Kalbant apie rinkodaros susitarimus su VFAB, Ryanair pabrėžė, kad AMS rinkodaros susitarimai skiriasi nuo Ryanair susitarimų su oro uostais ir turėtų būtų vertinami atskirai, nes šių bendrovių negalima laikyti viena gavėja. Derybos dėl susitarimų vykdytos atskirai; susitarimai buvo susiję su skirtingomis paslaugomis ir tarp jų nebuvo jokio ryšio, dėl kurio juos būtų galima laikyti vienu tariamos valstybės pagalbos šaltiniu. Tai, kad su AMS sudarytas rinkodaros susitarimas, nelemia Ryanair galimybės skraidinti maršrutais į oro uostą ir iš jo.

| (76) | Kalbant apie rinkodaros vertę, Ryanair teigė, kad reklamos vieta Ryanair interneto svetainėje yra ribota, o tos vietos paklausa – didelė, įskaitant ta vieta besidominčias kitas įmones, ne oro uostus. Ryanair mano, kad VFAB ir Ryanair arba AMS rinkodaros susitarimai atitiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą. |
| --- | --- |

(76)

Kalbant apie rinkodaros vertę, Ryanair teigė, kad reklamos vieta Ryanair interneto svetainėje yra ribota, o tos vietos paklausa – didelė, įskaitant ta vieta besidominčias kitas įmones, ne oro uostus. Ryanair mano, kad VFAB ir Ryanair arba AMS rinkodaros susitarimai atitiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą.

| (77) | Ryanair taip pat tvirtino, jog bet kuriuo atveju Komisija neįrodė, kad 4 ir 5 priemonės buvo susijusios su valstybės išteklių naudojimu arba priskirtinos valstybei. |
| --- | --- |

(77)

Ryanair taip pat tvirtino, jog bet kuriuo atveju Komisija neįrodė, kad 4 ir 5 priemonės buvo susijusios su valstybės išteklių naudojimu arba priskirtinos valstybei.

5.3.   AIRPORT MARKETING SERVICES (AMS) PASTABOS

| (78) | AMS teigė, kad Komisija, priešingai negu teigiama sprendime pradėti tyrimą, VFAB susitarimų su Ryanair (4 priemonė) ir jos rinkodaros susitarimų su AMS (5 priemonė) neturėtų laikyti susijusiais, nes tai – du atskiri verslo sandoriai. AMS teigė, kad yra Ryanair patronuojamoji bendrovė, turinti savo pačios faktinę komercinę paskirtį, ir kad buvo įsteigta plėtoti veiklą, kuri nėra pagrindinė Ryanair veikla. AMS taip pat teigė, kad iš esmės derybos dėl AMS rinkodaros susitarimų su oro uostais vykdomos ir susitarimai sudaromi atskirai nuo Ryanair susitarimų su tais pačiais oro uostais. |
| --- | --- |

(78)

AMS teigė, kad Komisija, priešingai negu teigiama sprendime pradėti tyrimą, VFAB susitarimų su Ryanair (4 priemonė) ir jos rinkodaros susitarimų su AMS (5 priemonė) neturėtų laikyti susijusiais, nes tai – du atskiri verslo sandoriai. AMS teigė, kad yra Ryanair patronuojamoji bendrovė, turinti savo pačios faktinę komercinę paskirtį, ir kad buvo įsteigta plėtoti veiklą, kuri nėra pagrindinė Ryanair veikla. AMS taip pat teigė, kad iš esmės derybos dėl AMS rinkodaros susitarimų su oro uostais vykdomos ir susitarimai sudaromi atskirai nuo Ryanair susitarimų su tais pačiais oro uostais.

| (79) | Pasak AMS, visiškai suprantama, kad nedidelis regioninis oro uostas iš AMS perka rinkodaros paslaugas. AMS tvirtino, kad šiems oro uostams paprastai reikia didinti savo prekės ženklo žinomumą ir kad reklama oro vežėjo interneto svetainėje gali padidinti atskrendančių keleivių skaičių (iš keleivių užsieniečių gaunama daugiau su oro susisiekimu nesusijusios veiklos pajamų negu iš išvykstančių keleivių, gyvenančių regione, kuriame yra oro uostas). Taigi, rinkodaros susitarimai bendrovei VFAB duoda faktinės komercinės naudos. |
| --- | --- |

(79)

Pasak AMS, visiškai suprantama, kad nedidelis regioninis oro uostas iš AMS perka rinkodaros paslaugas. AMS tvirtino, kad šiems oro uostams paprastai reikia didinti savo prekės ženklo žinomumą ir kad reklama oro vežėjo interneto svetainėje gali padidinti atskrendančių keleivių skaičių (iš keleivių užsieniečių gaunama daugiau su oro susisiekimu nesusijusios veiklos pajamų negu iš išvykstančių keleivių, gyvenančių regione, kuriame yra oro uostas). Taigi, rinkodaros susitarimai bendrovei VFAB duoda faktinės komercinės naudos.

| (80) | AMS taip pat teigė, kad sudarydama rinkodaros susitarimus (5 priemonė), VFAB veikė laikydamasi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo, nes sakoma, kad reklama interneto svetainėje Ryanair.com duoda didelės faktinės naudos Vesteroso oro uostui ir kad AMS nustatyta kaina yra rinkos kaina už šias paslaugas. |
| --- | --- |

(80)

AMS taip pat teigė, kad sudarydama rinkodaros susitarimus (5 priemonė), VFAB veikė laikydamasi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo, nes sakoma, kad reklama interneto svetainėje Ryanair.com duoda didelės faktinės naudos Vesteroso oro uostui ir kad AMS nustatyta kaina yra rinkos kaina už šias paslaugas.

6.   ŠVEDIJOS PASTABOS DĖL TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

| (81) | Švedija nepateikė pastabų dėl trečiųjų šalių pastabų. |
| --- | --- |

(81)

Švedija nepateikė pastabų dėl trečiųjų šalių pastabų.

7.   VERTINIMAS

| (82) | Remiantis SESV 107 straipsnio 1 dalimi, „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“. |
| --- | --- |

(82)

Remiantis SESV 107 straipsnio 1 dalimi, „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“.

| (83) | Turi būti laikomasi visų SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytų kriterijų. Todėl, norint nustatyti, ar priemonė yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, reikia vertinti, ar įvykdytos visos toliau nurodytos sąlygos, t. y. finansinė parama turėtų:






  (a) | būti teikiama valstybės arba iš valstybės išteklių; |
| --- | --- | --- |

(83)

Turi būti laikomasi visų SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytų kriterijų. Todėl, norint nustatyti, ar priemonė yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, reikia vertinti, ar įvykdytos visos toliau nurodytos sąlygos, t. y. finansinė parama turėtų:

(a)

būti teikiama valstybės arba iš valstybės išteklių;

| (b) | teikti atrankinį pranašumą, t. y. būti palanki tam tikroms įmonėms ar tam tikroms prekėms; |
| --- | --- |

(b)

teikti atrankinį pranašumą, t. y. būti palanki tam tikroms įmonėms ar tam tikroms prekėms;

| (c) | iškraipyti arba galėti iškraipyti konkurenciją; |
| --- | --- |

(c)

iškraipyti arba galėti iškraipyti konkurenciją;

| (d) | daryti neigiamą įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(d)

daryti neigiamą įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

7.1.   1 PRIEMONĖ. 2003–2010 M. BENDROVEI VFAB SUTEIKTI AKCININKŲ ĮNAŠAI

7.1.1.   Pagalbos buvimas

7.1.1.1.   Įmonės sąvoka

| (84) | Siekdama nustatyti, ar priemonė patenka į SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, Komisija pirma turi nustatyti, ar priemonės gavėja yra įmonė, kaip nustatyta tame straipsnyje. |
| --- | --- |

(84)

Siekdama nustatyti, ar priemonė patenka į SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, Komisija pirma turi nustatyti, ar priemonės gavėja yra įmonė, kaip nustatyta tame straipsnyje.

| (85) | Pagal nusistovėjusią teismo praktiką sąvoka „įmonė“ apima bet kurį ūkinę veiklą vykdantį subjektą, neatsižvelgiant į jo teisinį statusą ar finansavimo būdą (18), ir bet kokia veikla, susijusi su prekių ir paslaugų siūlymu konkrečioje rinkoje, yra ekonominė veikla (19). |
| --- | --- |

(85)

Pagal nusistovėjusią teismo praktiką sąvoka „įmonė“ apima bet kurį ūkinę veiklą vykdantį subjektą, neatsižvelgiant į jo teisinį statusą ar finansavimo būdą (18), ir bet kokia veikla, susijusi su prekių ir paslaugų siūlymu konkrečioje rinkoje, yra ekonominė veikla (19).

| (86) | Bendrasis Teismas savo sprendime dėl Leipcigo-Halės oro uosto patvirtino, kad civilinio oro uosto eksploatavimas yra ekonominė veikla, o jos neatskiriama dalis – oro uosto infrastruktūros statyba (20). Jeigu oro uostą valdanti įmonė vykdo ekonominę veiklą, neatsižvelgiant į jos juridinį statusą ar finansavimo būdą, ji yra įmonė pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį (21). |
| --- | --- |

(86)

Bendrasis Teismas savo sprendime dėl Leipcigo-Halės oro uosto patvirtino, kad civilinio oro uosto eksploatavimas yra ekonominė veikla, o jos neatskiriama dalis – oro uosto infrastruktūros statyba (20). Jeigu oro uostą valdanti įmonė vykdo ekonominę veiklą, neatsižvelgiant į jos juridinį statusą ar finansavimo būdą, ji yra įmonė pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį (21).

| (87) | Komisija primena, kad dėl laipsniško rinkos jėgų atsiradimo oro uostų sektoriuje negalima tiksliai nustatyti, nuo kada oro uosto statyba ir eksploatavimas turi būti laikomi ekonomine veikla. Tačiau Europos teismai pripažino, kad oro uostų veiklos pobūdis kito ir sprendime dėl Leipcigo-Halės oro uosto Bendrasis Teismas nustatė, kad nuo 2000 m. valstybės pagalbos nuostatos turi būti taikomos ir oro uosto infrastruktūros finansavimui. Todėl nuo Teismo sprendimo Aéroports de Paris priėmimo dienos (2000 m. gruodžio 12 d.) (22) oro uosto infrastruktūros eksploatavimas ir statyba turi būti laikomi valstybės pagalbos kontrolės sričiai priskiriama veikla. |
| --- | --- |

(87)

Komisija primena, kad dėl laipsniško rinkos jėgų atsiradimo oro uostų sektoriuje negalima tiksliai nustatyti, nuo kada oro uosto statyba ir eksploatavimas turi būti laikomi ekonomine veikla. Tačiau Europos teismai pripažino, kad oro uostų veiklos pobūdis kito ir sprendime dėl Leipcigo-Halės oro uosto Bendrasis Teismas nustatė, kad nuo 2000 m. valstybės pagalbos nuostatos turi būti taikomos ir oro uosto infrastruktūros finansavimui. Todėl nuo Teismo sprendimo Aéroports de Paris priėmimo dienos (2000 m. gruodžio 12 d.) (22) oro uosto infrastruktūros eksploatavimas ir statyba turi būti laikomi valstybės pagalbos kontrolės sričiai priskiriama veikla.

| (88) | Tačiau reikėtų atkreipti dėmesį, kad ne visa oro uostą valdančios įmonės veikla būtinai yra ekonominio pobūdžio (23). Teisingumo Teismas nustatė, kad veikla, už kurią atsakomybė paprastai tenka valstybei, besinaudojančiai savo, kaip valstybės institucijos, prerogatyvomis, nėra ekonominio pobūdžio ir neįeina į su valstybės pagalba susijusių taisyklių taikymo sritį. Tokia veikla – saugumas, skrydžių valdymas, policija, muitinė ir kt (24). Tokios ne ekonominės veiklos finansavimas turi būti griežtai skiriamas tik išlaidoms, kurių dėl tos veiklos atsiranda, kompensuoti ir negali būti naudojamas kitai ekonominei veiklai finansuoti (25). |
| --- | --- |

(88)

Tačiau reikėtų atkreipti dėmesį, kad ne visa oro uostą valdančios įmonės veikla būtinai yra ekonominio pobūdžio (23). Teisingumo Teismas nustatė, kad veikla, už kurią atsakomybė paprastai tenka valstybei, besinaudojančiai savo, kaip valstybės institucijos, prerogatyvomis, nėra ekonominio pobūdžio ir neįeina į su valstybės pagalba susijusių taisyklių taikymo sritį. Tokia veikla – saugumas, skrydžių valdymas, policija, muitinė ir kt (24). Tokios ne ekonominės veiklos finansavimas turi būti griežtai skiriamas tik išlaidoms, kurių dėl tos veiklos atsiranda, kompensuoti ir negali būti naudojamas kitai ekonominei veiklai finansuoti (25).

| (89) | Vykdant oficialią tyrimo procedūrą, Švedija ir VFAB ginčijo Komisijos preliminarias išvadas dėl VFAB atitikties įmonės kriterijams ir tvirtino, kad didžioji dalis VFAB veiklos taip pat yra ne ekonominė. |
| --- | --- |

(89)

Vykdant oficialią tyrimo procedūrą, Švedija ir VFAB ginčijo Komisijos preliminarias išvadas dėl VFAB atitikties įmonės kriterijams ir tvirtino, kad didžioji dalis VFAB veiklos taip pat yra ne ekonominė.

| (90) | Šiuo atžvilgiu Švedija ir VFAB tvirtino, kad toliau nurodyti oro uosto naudotojai nėra įmonės, bet vykdo ne ekonominę veiklą:






  — | Heslio gimnazija (tvirtinama, kad ji nevykdo ekonominės veiklos, nes yra nacionalinės mokyklų sistemos dalis), |
| --- | --- | --- |

(90)

Šiuo atžvilgiu Švedija ir VFAB tvirtino, kad toliau nurodyti oro uosto naudotojai nėra įmonės, bet vykdo ne ekonominę veiklą:

—

Heslio gimnazija (tvirtinama, kad ji nevykdo ekonominės veiklos, nes yra nacionalinės mokyklų sistemos dalis),

| — | pilotų rengimas Skandinavijos aviacijos akademijoje, |
| --- | --- |

—

pilotų rengimas Skandinavijos aviacijos akademijoje,

| — | ne pelno aeroklubo Hässlö flygförening, kuriam buvo leista nemokamai naudotis oro uostu, veikla. |
| --- | --- |

—

ne pelno aeroklubo Hässlö flygförening, kuriam buvo leista nemokamai naudotis oro uostu, veikla.

| (91) | Pasak Švedijos, šiai tariamai ne ekonominei veiklai bendrai naudojama didžioji oro uosto pajėgumų dalis. Švedija taip pat tvirtino, kad komerciniai skrydžiai oro uoste (apibrėžti kaip oro vežėjų vykdomi skrydžiai) veiklos požiūriu yra pelningi, dėl to visi VFAB nuostoliai yra priskirtini ne ekonominei veiklai ir, galiausiai, bet kokia viešoji parama, skiriama šiems nuostoliams kompensuoti, nepatenka į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį. |
| --- | --- |

(91)

Pasak Švedijos, šiai tariamai ne ekonominei veiklai bendrai naudojama didžioji oro uosto pajėgumų dalis. Švedija taip pat tvirtino, kad komerciniai skrydžiai oro uoste (apibrėžti kaip oro vežėjų vykdomi skrydžiai) veiklos požiūriu yra pelningi, dėl to visi VFAB nuostoliai yra priskirtini ne ekonominei veiklai ir, galiausiai, bet kokia viešoji parama, skiriama šiems nuostoliams kompensuoti, nepatenka į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį.

| (92) | Iš esmės Švedijos pozicija šiuo klausimu – tvirtinti, kad, jeigu oro uosto paslaugų naudotojo veikla yra ne ekonominė, oro uosto paslaugų teikimas tam naudotojui savaime yra ne ekonominė veikla. |
| --- | --- |

(92)

Iš esmės Švedijos pozicija šiuo klausimu – tvirtinti, kad, jeigu oro uosto paslaugų naudotojo veikla yra ne ekonominė, oro uosto paslaugų teikimas tam naudotojui savaime yra ne ekonominė veikla.

| (93) | Komisija su tokiu požiūriu sutikti negali. |
| --- | --- |

(93)

Komisija su tokiu požiūriu sutikti negali.

| (94) | Kaip jau aiškinta šiame sprendime, yra aiškiai nustatyta, kad prekių ar paslaugų siūlymas tam tikroje rinkoje už atlygį yra ekonominė veikla. Be tiksliai apibrėžtų oro uosto paslaugų (t. y. oro vežėjams teikiamų paslaugų (26)), oro uostas komerciniu pagrindu gali teikti ir kitų formų paslaugas, pavyzdžiui, leisti oro uosto infrastruktūra už atlygį naudotis kitos su oro susisiekimu susijusios veiklos tikslais, pavyzdžiui, skraidymo mokykloms. Siekiant nustatyti, ar oro uostas atitinka įmonės kriterijus, tai, ar tokių paslaugų pirkėjai, pavyzdžiui, skraidymo mokyklos, patys yra įmonės, nesvarbu, nes yra tokių paslaugų rinka. |
| --- | --- |

(94)

Kaip jau aiškinta šiame sprendime, yra aiškiai nustatyta, kad prekių ar paslaugų siūlymas tam tikroje rinkoje už atlygį yra ekonominė veikla. Be tiksliai apibrėžtų oro uosto paslaugų (t. y. oro vežėjams teikiamų paslaugų (26)), oro uostas komerciniu pagrindu gali teikti ir kitų formų paslaugas, pavyzdžiui, leisti oro uosto infrastruktūra už atlygį naudotis kitos su oro susisiekimu susijusios veiklos tikslais, pavyzdžiui, skraidymo mokykloms. Siekiant nustatyti, ar oro uostas atitinka įmonės kriterijus, tai, ar tokių paslaugų pirkėjai, pavyzdžiui, skraidymo mokyklos, patys yra įmonės, nesvarbu, nes yra tokių paslaugų rinka.

| (95) | Pati Švedija pripažįsta, kad Heslio gimnazija ir Skandinavijos aviacijos akademija mokėjo už naudojimąsi oro uostu. Todėl teikdama šias paslaugas oro uostą valdanti įmonė vykdo ekonominę veiklą, kad ir koks būtų pačių mokyklų veiklos pobūdis. |
| --- | --- |

(95)

Pati Švedija pripažįsta, kad Heslio gimnazija ir Skandinavijos aviacijos akademija mokėjo už naudojimąsi oro uostu. Todėl teikdama šias paslaugas oro uostą valdanti įmonė vykdo ekonominę veiklą, kad ir koks būtų pačių mokyklų veiklos pobūdis.

| (96) | Pasak Švedijos ir VFAB, aeroklubui buvo leista oro uostu naudotis nemokamai. Tačiau tai, kad aeroklubas nemoka už oro uosto teikiamas paslaugas, nebūtinai reiškia, kad tos paslaugos yra ne ekonominės. Bet kuriuo atveju Švedija ir VFAB pripažino, kad savo apskaitoje neatskyrė išlaidų, patiriamų dėl to, kad oro uostu naudojasi aeroklubas, nuo išlaidų, susijusių su skraidymo mokyklomis, taigi nėra konkretaus skaičiaus, kurį būtų galima užtikrintai priskirti šiai tariamai ne ekonominei veiklai. Vadinasi, aeroklubui teikiamos paslaugos neturi poveikio Komisijos išvadai, kad VFAB yra įmonė. |
| --- | --- |

(96)

Pasak Švedijos ir VFAB, aeroklubui buvo leista oro uostu naudotis nemokamai. Tačiau tai, kad aeroklubas nemoka už oro uosto teikiamas paslaugas, nebūtinai reiškia, kad tos paslaugos yra ne ekonominės. Bet kuriuo atveju Švedija ir VFAB pripažino, kad savo apskaitoje neatskyrė išlaidų, patiriamų dėl to, kad oro uostu naudojasi aeroklubas, nuo išlaidų, susijusių su skraidymo mokyklomis, taigi nėra konkretaus skaičiaus, kurį būtų galima užtikrintai priskirti šiai tariamai ne ekonominei veiklai. Vadinasi, aeroklubui teikiamos paslaugos neturi poveikio Komisijos išvadai, kad VFAB yra įmonė.

| (97) | Šiuo nagrinėjamuoju atveju Komisija mano, kad Vesteroso oro uostas eksploatuojamas komerciniu pagrindu. Oro uostą valdanti įmonė ima mokestį už naudojimąsi oro uosto infrastruktūra ir už paslaugas, kurias ji teikia oro uoste. Taigi VFAB yra įmonė pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(97)

Šiuo nagrinėjamuoju atveju Komisija mano, kad Vesteroso oro uostas eksploatuojamas komerciniu pagrindu. Oro uostą valdanti įmonė ima mokestį už naudojimąsi oro uosto infrastruktūra ir už paslaugas, kurias ji teikia oro uoste. Taigi VFAB yra įmonė pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

7.1.1.2.   Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

| (98) | Kad būtų valstybės pagalba, nagrinėjamosios priemonės turi būti finansuojamos iš valstybės išteklių, o sprendimas teikti priemonę turi būti priskirtinas valstybei. |
| --- | --- |

(98)

Kad būtų valstybės pagalba, nagrinėjamosios priemonės turi būti finansuojamos iš valstybės išteklių, o sprendimas teikti priemonę turi būti priskirtinas valstybei.

| (99) | Valstybės pagalbos sąvoka apima bet kokį suteikiamą pranašumą, kuris finansuojamas iš valstybės išteklių, ir kurį suteikia pati valstybė arba bet kuri tarpininkaujanti įstaiga, veikianti pagal jai suteiktus įgaliojimus (27). Taikant SESV 107 straipsnį, vietos valdžios institucijų ištekliai yra valstybės ištekliai (28). |
| --- | --- |

(99)

Valstybės pagalbos sąvoka apima bet kokį suteikiamą pranašumą, kuris finansuojamas iš valstybės išteklių, ir kurį suteikia pati valstybė arba bet kuri tarpininkaujanti įstaiga, veikianti pagal jai suteiktus įgaliojimus (27). Taikant SESV 107 straipsnį, vietos valdžios institucijų ištekliai yra valstybės ištekliai (28).

| (100) | Šiuo atveju dėl akcininkų įnašų sprendimą priėmė ir juos suteikė VFAB savininkai, t. y. Vesteroso miestas ir, tam tikrų priemonių atžvilgiu, ŠCAI per savo patronuojamąją bendrovę LFV Holding. |
| --- | --- |

(100)

Šiuo atveju dėl akcininkų įnašų sprendimą priėmė ir juos suteikė VFAB savininkai, t. y. Vesteroso miestas ir, tam tikrų priemonių atžvilgiu, ŠCAI per savo patronuojamąją bendrovę LFV Holding.

| (101) | Kalbant apie Vesteroso miestą, dėl akcininkų įnašų sprendimą priėmė išrinkta miesto taryba (šved. kommunfullmäktige), o mokėta – tiesiogiai iš miesto biudžeto. |
| --- | --- |

(101)

Kalbant apie Vesteroso miestą, dėl akcininkų įnašų sprendimą priėmė išrinkta miesto taryba (šved. kommunfullmäktige), o mokėta – tiesiogiai iš miesto biudžeto.

| (102) | Kalbant apie LFV Holding, Komisija atkreipia dėmesį, kad įmonė visiškai priklausė ŠCAI, t. y. valdžios institucijai. Pagal LFV Holding įstatus įmonė negali be Švedijos vyriausybės leidimo steigti naujų patronuojamųjų įmonių ar įsigyti akcijų. Švedijos parlamento nariai turi teisę dalyvauti valdybos posėdžiuose. |
| --- | --- |

(102)

Kalbant apie LFV Holding, Komisija atkreipia dėmesį, kad įmonė visiškai priklausė ŠCAI, t. y. valdžios institucijai. Pagal LFV Holding įstatus įmonė negali be Švedijos vyriausybės leidimo steigti naujų patronuojamųjų įmonių ar įsigyti akcijų. Švedijos parlamento nariai turi teisę dalyvauti valdybos posėdžiuose.

| (103) | Todėl Komisija, atkreipdama dėmesį į tai, kad nei Švedija, nei kuri nors trečioji šalis neužginčijo preliminarių sprendimo pradėti tyrimą išvadų šiuo klausimu, mano, kad 1 priemonė finansuota iš valstybės išteklių ir priskirtina valstybei. |
| --- | --- |

(103)

Todėl Komisija, atkreipdama dėmesį į tai, kad nei Švedija, nei kuri nors trečioji šalis neužginčijo preliminarių sprendimo pradėti tyrimą išvadų šiuo klausimu, mano, kad 1 priemonė finansuota iš valstybės išteklių ir priskirtina valstybei.

7.1.1.3.   Ekonominis pranašumas

Tariama visuotinės ekonominės svarbos paslauga

| (104) | VFAB tvirtino, kad teikdamas paslaugas skraidymo mokykloms ir aeroklubui, kaip paminėta 90 konstatuojamojoje dalyje, oro uostas bet kuriuo atveju teikia visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (toliau – VESP) ir kad bendrovei VFAB suteikta viešoji parama nėra valstybės pagalba, nes tai būtų kompensacija už nuostolius, išskirtinai priskirtinus tokių VESP teikimui. |
| --- | --- |

(104)

VFAB tvirtino, kad teikdamas paslaugas skraidymo mokykloms ir aeroklubui, kaip paminėta 90 konstatuojamojoje dalyje, oro uostas bet kuriuo atveju teikia visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (toliau – VESP) ir kad bendrovei VFAB suteikta viešoji parama nėra valstybės pagalba, nes tai būtų kompensacija už nuostolius, išskirtinai priskirtinus tokių VESP teikimui.

| (105) | Valdžios institucijos iš tikrųjų gali tam tikrą ekonominę oro uostų arba oro vežėjų vykdomą veiklą apibrėžti kaip VESP pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį ir mokėti kompensaciją už tokias paslaugas. |
| --- | --- |

(105)

Valdžios institucijos iš tikrųjų gali tam tikrą ekonominę oro uostų arba oro vežėjų vykdomą veiklą apibrėžti kaip VESP pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį ir mokėti kompensaciją už tokias paslaugas.

| (106) | Sprendime Altmark
   (29) nustatyta, kad kompensacija už VESP teikimą atrankusis pranašumas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį nesuteikiamas, jeigu įvykdomos šios keturios sąlygos:






  (a) | kompensacijos gavėjui turi būti oficialiai pavesta teikti VESP, o su tokiomis paslaugomis susiję įpareigojimai turi būti aiškiai nustatyti; |
| --- | --- | --- |

(106)

Sprendime Altmark
   (29) nustatyta, kad kompensacija už VESP teikimą atrankusis pranašumas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį nesuteikiamas, jeigu įvykdomos šios keturios sąlygos:

(a)

kompensacijos gavėjui turi būti oficialiai pavesta teikti VESP, o su tokiomis paslaugomis susiję įpareigojimai turi būti aiškiai nustatyti;

| (b) | kompensacijos išmokų apskaičiavimo kriterijai turi būti iš anksto nustatyti objektyviai ir skaidriai; |
| --- | --- |

(b)

kompensacijos išmokų apskaičiavimo kriterijai turi būti iš anksto nustatyti objektyviai ir skaidriai;

| (c) | kompensacija negali viršyti to, kas būtina, kad būtų padengtos visos VESP teikimo išlaidos (arba jų dalis), atsižvelgiant į susijusias pajamas ir pagrįstą pelną, gautą vykdant tuos įpareigojimus; |
| --- | --- |

(c)

kompensacija negali viršyti to, kas būtina, kad būtų padengtos visos VESP teikimo išlaidos (arba jų dalis), atsižvelgiant į susijusias pajamas ir pagrįstą pelną, gautą vykdant tuos įpareigojimus;

| (d) | kai lėšų gavėjas nėra pasirenkamas pagal viešojo pirkimo procedūrą, kurią taikant sudaromos sąlygos teikti paslaugą taip, kad bendruomenė mokėtų mažiausią kainą, skiriamos kompensacijos dydis turi būti nustatytas remiantis išlaidų, kurias veiksmingai valdoma tipinė įmonė patirtų vykdydama tuos įpareigojimus, analize, atsižvelgiant į susijusias pajamas ir pagrįstą pelną. |
| --- | --- |

(d)

kai lėšų gavėjas nėra pasirenkamas pagal viešojo pirkimo procedūrą, kurią taikant sudaromos sąlygos teikti paslaugą taip, kad bendruomenė mokėtų mažiausią kainą, skiriamos kompensacijos dydis turi būti nustatytas remiantis išlaidų, kurias veiksmingai valdoma tipinė įmonė patirtų vykdydama tuos įpareigojimus, analize, atsižvelgiant į susijusias pajamas ir pagrįstą pelną.

| (107) | Sprendimo Altmark kriterijai yra suvestiniai, tai reiškia, kad reikia atitikti visus keturis kriterijus, kad viešoji parama dėl to nebūtų laikoma valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(107)

Sprendimo Altmark kriterijai yra suvestiniai, tai reiškia, kad reikia atitikti visus keturis kriterijus, kad viešoji parama dėl to nebūtų laikoma valstybės pagalba.

| (108) | Šiuo atveju Komisija pažymi, kad Švedija ir VFAB nepateikė jokių įrodymų, kad tariami įpareigojimai teikti viešąsias paslaugas buvo faktiškai ir aiškiai apibrėžti ir oficialiai nustatyti bendrovei VFAB. Iš tikrųjų, šiuo atžvilgiu VFAB nurodo tik VFAB įstatus, kuriuose bendrovės uždavinys pirmiausia apibrėžtas taip – „patenkinti regiono oro transporto poreikį“ (30) [šved. tillgodose regionens behov av flygtransporter], o toliau – „teikti civilinės aviacijos paslaugas Vesteroso oro uoste“ (31) [šved. betjäna den civila luftfarten vid Västerås Flygplats]. Nė vienu iš šių teiginių nenurodyti trys tariami įpareigojimai teikti viešąsias paslaugas ir bet kokiu atveju tai negali būti laikoma aiškiu ir faktiniu įpareigojimu teikti VESP (tai veikiau bendrasis įmonės tikslo parašymas). Vien dėl šios priežasties, remiantis sprendimu Altmark, viešoji parama bendrovei VFAB negali būti laikoma nepatenkančia į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį. |
| --- | --- |

(108)

Šiuo atveju Komisija pažymi, kad Švedija ir VFAB nepateikė jokių įrodymų, kad tariami įpareigojimai teikti viešąsias paslaugas buvo faktiškai ir aiškiai apibrėžti ir oficialiai nustatyti bendrovei VFAB. Iš tikrųjų, šiuo atžvilgiu VFAB nurodo tik VFAB įstatus, kuriuose bendrovės uždavinys pirmiausia apibrėžtas taip – „patenkinti regiono oro transporto poreikį“ (30) [šved. tillgodose regionens behov av flygtransporter], o toliau – „teikti civilinės aviacijos paslaugas Vesteroso oro uoste“ (31) [šved. betjäna den civila luftfarten vid Västerås Flygplats]. Nė vienu iš šių teiginių nenurodyti trys tariami įpareigojimai teikti viešąsias paslaugas ir bet kokiu atveju tai negali būti laikoma aiškiu ir faktiniu įpareigojimu teikti VESP (tai veikiau bendrasis įmonės tikslo parašymas). Vien dėl šios priežasties, remiantis sprendimu Altmark, viešoji parama bendrovei VFAB negali būti laikoma nepatenkančia į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį.

| (109) | Be to, Komisija pažymi, kad matyti, jog neįvykdyti bent du sprendimo Altmark kriterijai: nėra įrodymų, kad kompensacija būtų ex ante apibrėžta (veikiau tai yra ex post kompensacija už nenumatytus nuostolius), o VFAB nebuvo pasirinkta taikant viešųjų pirkimų procedūrą, taip pat nėra įrodymų, kad tariama kompensacija yra pagrįsta veiksmingai valdomos įmonės išlaidų analize (veikiau priešingai, nes paramos dydis buvo nustatytas paprasčiausiai remiantis poreikiu kompensuoti nuolatinius kelerių metų nuostolius). |
| --- | --- |

(109)

Be to, Komisija pažymi, kad matyti, jog neįvykdyti bent du sprendimo Altmark kriterijai: nėra įrodymų, kad kompensacija būtų ex ante apibrėžta (veikiau tai yra ex post kompensacija už nenumatytus nuostolius), o VFAB nebuvo pasirinkta taikant viešųjų pirkimų procedūrą, taip pat nėra įrodymų, kad tariama kompensacija yra pagrįsta veiksmingai valdomos įmonės išlaidų analize (veikiau priešingai, nes paramos dydis buvo nustatytas paprasčiausiai remiantis poreikiu kompensuoti nuolatinius kelerių metų nuostolius).

| (110) | Todėl VFAB teiginys, kad viešoji parama įmonei VFAB nepatenka į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį dėl to, kad tai yra kompensacija už įpareigojimo teikti viešąsias paslaugas vykdymą, negali būti priimtinas. |
| --- | --- |

(110)

Todėl VFAB teiginys, kad viešoji parama įmonei VFAB nepatenka į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį dėl to, kad tai yra kompensacija už įpareigojimo teikti viešąsias paslaugas vykdymą, negali būti priimtinas.

Rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principas

| (111) | Kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, pranašumas – tai bet kokia ekonominė nauda, kurios įmonė nebūtų gavusi įprastomis rinkos sąlygomis, t. y. be valstybės kišimosi. Svarbu ne valstybės kišimosi priežastis ar tikslas, o tik priemonės poveikis įmonei. Jeigu dėl valstybės kišimosi įmonės finansinė padėtis pagerėja, tai reiškia, kad jai suteiktas pranašumas. |
| --- | --- |

(111)

Kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, pranašumas – tai bet kokia ekonominė nauda, kurios įmonė nebūtų gavusi įprastomis rinkos sąlygomis, t. y. be valstybės kišimosi. Svarbu ne valstybės kišimosi priežastis ar tikslas, o tik priemonės poveikis įmonei. Jeigu dėl valstybės kišimosi įmonės finansinė padėtis pagerėja, tai reiškia, kad jai suteiktas pranašumas.

| (112) | Komisija taip pat primena, kad „kapitalas, kurį valstybė tiesiogiai arba netiesiogiai suteikia įmonei tokiomis sąlygomis, kurios atitinka įprastas rinkos sąlygas, negali būti laikomas valstybės pagalba“. Šiuo atveju, siekdama nustatyti, ar akcininkų įnašais įmonei VFAB suteiktas pranašumas, kurio ji nebūtų turėjusi įprastomis rinkos sąlygomis, Komisija turi palyginti valdžios institucijų veiksmus skiriant kapitalo injekcijas ir rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo, siekiančio ilgalaikių pelno tikslų, veiksmus. |
| --- | --- |

(112)

Komisija taip pat primena, kad „kapitalas, kurį valstybė tiesiogiai arba netiesiogiai suteikia įmonei tokiomis sąlygomis, kurios atitinka įprastas rinkos sąlygas, negali būti laikomas valstybės pagalba“. Šiuo atveju, siekdama nustatyti, ar akcininkų įnašais įmonei VFAB suteiktas pranašumas, kurio ji nebūtų turėjusi įprastomis rinkos sąlygomis, Komisija turi palyginti valdžios institucijų veiksmus skiriant kapitalo injekcijas ir rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo, siekiančio ilgalaikių pelno tikslų, veiksmus.

| (113) | Atliekant vertinimą nereikėtų atsižvelgti į jokį teigiamą poveikį regiono, kuriame yra oro uostas, ekonomikai, nes Teismas išaiškino, kad vertinant, ar taikomas rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principas, vertinama, ar „panašiomis aplinkybėmis privatus akcininkas, atsižvelgęs į rentabilumo perspektyvas ir atmetęs bet kokius socialinio pobūdžio, regioninės politikos ir sektorinius motyvus, būtų suteikęs tokį patį finansavimą“. |
| --- | --- |

(113)

Atliekant vertinimą nereikėtų atsižvelgti į jokį teigiamą poveikį regiono, kuriame yra oro uostas, ekonomikai, nes Teismas išaiškino, kad vertinant, ar taikomas rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principas, vertinama, ar „panašiomis aplinkybėmis privatus akcininkas, atsižvelgęs į rentabilumo perspektyvas ir atmetęs bet kokius socialinio pobūdžio, regioninės politikos ir sektorinius motyvus, būtų suteikęs tokį patį finansavimą“.

| (114) | Sprendime Stardust Marine Teismas paskelbė, kad „<...> norint ištirti, ar valstybė elgėsi kaip apdairus rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas, reikia atsižvelgti į aplinkybes, buvusias tuo metu, kai buvo imamasi finansinių paramos priemonių, siekiant įvertinti, ar valstybės elgesys yra ekonomiškai racionalus, ir kad reikia susilaikyti nuo bet kokio vertinimo dėl vėlesnės situacijos“. Be to, Teismas sprendime EDF paskelbė, kad „<...> ekonominių vertinimų, atliktų po minėtos naudos suteikimo, retrospektyvaus atitinkamos valstybės narės investicijos faktinio pelningumo konstatavimo ar vėlesnių pateisinimų dėl faktiškai atliktų veiksmų nepakanka siekiant nustatyti, kad ši valstybė narė prieš šios naudos suteikimą ar tuo pačiu metu priėmė tokį sprendimą veikdama kaip akcininkė“ (32). |
| --- | --- |

(114)

Sprendime Stardust Marine Teismas paskelbė, kad „<...> norint ištirti, ar valstybė elgėsi kaip apdairus rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas, reikia atsižvelgti į aplinkybes, buvusias tuo metu, kai buvo imamasi finansinių paramos priemonių, siekiant įvertinti, ar valstybės elgesys yra ekonomiškai racionalus, ir kad reikia susilaikyti nuo bet kokio vertinimo dėl vėlesnės situacijos“. Be to, Teismas sprendime EDF paskelbė, kad „<...> ekonominių vertinimų, atliktų po minėtos naudos suteikimo, retrospektyvaus atitinkamos valstybės narės investicijos faktinio pelningumo konstatavimo ar vėlesnių pateisinimų dėl faktiškai atliktų veiksmų nepakanka siekiant nustatyti, kad ši valstybė narė prieš šios naudos suteikimą ar tuo pačiu metu priėmė tokį sprendimą veikdama kaip akcininkė“ (32).

| (115) | Kad galėtų taikyti rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, Komisija turi atsižvelgti į metą, kai buvo priimtas kiekvienas sprendimas bendrovei VFAB suteikti viešųjų lėšų. Komisija savo vertinimą taip pat turi grįsti tuo metu, kai buvo priimti sprendimai dėl nagrinėjamųjų infrastruktūros priemonių finansinių susitarimų, atitinkamų valdžios institucijų turėta informacija ir darytomis prielaidomis. |
| --- | --- |

(115)

Kad galėtų taikyti rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, Komisija turi atsižvelgti į metą, kai buvo priimtas kiekvienas sprendimas bendrovei VFAB suteikti viešųjų lėšų. Komisija savo vertinimą taip pat turi grįsti tuo metu, kai buvo priimti sprendimai dėl nagrinėjamųjų infrastruktūros priemonių finansinių susitarimų, atitinkamų valdžios institucijų turėta informacija ir darytomis prielaidomis.

| (116) | Sprendime pradėti tyrimą Komisija pateikė savo preliminarią analizę, kodėl VFAB suteiktais akcininkų įnašais įmonei suteiktas pranašumas ir kodėl, visų pirma, nesilaikyta rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo. |
| --- | --- |

(116)

Sprendime pradėti tyrimą Komisija pateikė savo preliminarią analizę, kodėl VFAB suteiktais akcininkų įnašais įmonei suteiktas pranašumas ir kodėl, visų pirma, nesilaikyta rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo.

| (117) | Komisija pirmiausia pažymėjo, kad VFAB nemažus nuostolius patirdavo daugiau kaip 10 metų. Iš tikrųjų, jau tuo metu, kai 2003 m. buvo suteiktas pirmasis akcininkų įnašas, VFAB (remiantis Komisijos turima informacija) jau penktus metus iš eilės patirdavo nuostolių. Šiuos nuostolius be jokių pertrūkių ji patyrė per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, ir, suteikiant kiekvieną iš akcininkų įnašų, VFAB tebebuvo nuostolių patirianti įmonė. Šiomis aplinkybėmis Komisija mano, jog mažai tikėtina, kad privatus investuotojas norėtų skirti iš viso 194 mln. SEK (maždaug 21,4 mln. EUR) kapitalo injekcijas tokiems nuostoliams padengti. Kadangi per visą nagrinėjamąjį laikotarpį VFAB visiškai priklausė valstybei, nėra privačių savininkų, su kuriais būtų galima lyginti. Šiomis aplinkybėmis įrodyti, kad buvo laikytasi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo, būtų galima tik aiškiomis ilgalaikio VFAB pelningumo perspektyvomis. |
| --- | --- |

(117)

Komisija pirmiausia pažymėjo, kad VFAB nemažus nuostolius patirdavo daugiau kaip 10 metų. Iš tikrųjų, jau tuo metu, kai 2003 m. buvo suteiktas pirmasis akcininkų įnašas, VFAB (remiantis Komisijos turima informacija) jau penktus metus iš eilės patirdavo nuostolių. Šiuos nuostolius be jokių pertrūkių ji patyrė per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, ir, suteikiant kiekvieną iš akcininkų įnašų, VFAB tebebuvo nuostolių patirianti įmonė. Šiomis aplinkybėmis Komisija mano, jog mažai tikėtina, kad privatus investuotojas norėtų skirti iš viso 194 mln. SEK (maždaug 21,4 mln. EUR) kapitalo injekcijas tokiems nuostoliams padengti. Kadangi per visą nagrinėjamąjį laikotarpį VFAB visiškai priklausė valstybei, nėra privačių savininkų, su kuriais būtų galima lyginti. Šiomis aplinkybėmis įrodyti, kad buvo laikytasi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo, būtų galima tik aiškiomis ilgalaikio VFAB pelningumo perspektyvomis.

| (118) | Kol dar nebuvo priimtas sprendimas pradėti tyrimą, Švedijos valdžios institucijos tvirtino, kad akcininkų įnašai buvo suteikti remiantis finansine analize, panašia į parengtąsias Skavstos oro uosto privataus savininko (žr. sprendimo pradėti tyrimą 52 punktą). Tačiau, kaip nurodyta sprendime pradėti tyrimą, Švedija nepateikė jokios konkrečios informacijos, iš kurios būtų matyti, kad Skavstos oro uosto savininkai būtų teikę kapitalą aplinkybėmis, panašiomis į Vesteroso oro uosto aplinkybes, ir kad lyginti nebūtų galima ir dėl to, kad Skavstos oro uoste keleivių srautas dešimt kartų didesnis nei Vesteroso oro uoste. Vykdant oficialią tyrimo procedūrą nepateikta jokių papildomų su tuo susijusių įrodymų. |
| --- | --- |

(118)

Kol dar nebuvo priimtas sprendimas pradėti tyrimą, Švedijos valdžios institucijos tvirtino, kad akcininkų įnašai buvo suteikti remiantis finansine analize, panašia į parengtąsias Skavstos oro uosto privataus savininko (žr. sprendimo pradėti tyrimą 52 punktą). Tačiau, kaip nurodyta sprendime pradėti tyrimą, Švedija nepateikė jokios konkrečios informacijos, iš kurios būtų matyti, kad Skavstos oro uosto savininkai būtų teikę kapitalą aplinkybėmis, panašiomis į Vesteroso oro uosto aplinkybes, ir kad lyginti nebūtų galima ir dėl to, kad Skavstos oro uoste keleivių srautas dešimt kartų didesnis nei Vesteroso oro uoste. Vykdant oficialią tyrimo procedūrą nepateikta jokių papildomų su tuo susijusių įrodymų.

| (119) | Dar nepriėmus sprendimo pradėti tyrimą, Švedijos valdžios institucijos pateikė labai ribotus įrodymus, kuriais ketinta parodyti, kad Vesteroso miestas ir LFV Holding teikdami kapitalą veikė kaip įprasti rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantys investuotojai. Kaip pažymėta sprendime pradėti tyrimą, matyti, kad prieš 2000 m. įsigydama VFAB akcijų ŠCAI atliko tam tikrą rinkos analizę. Remiantis prognozėmis, kuriomis buvo grindžiamas įsigijimas, Vesteroso oro uoste keleivių skaičius nuo 120 000 keleivių 1999 m. per 8 metus turėtų išaugti iki 600 000, taigi per metus būtų nuolat gaunamas 7–10 mln. SEK pelnas. Buvo apskaičiuota, kad VFAB pelną ir nuostolį subalansuos 2003 m., kai keleivių bus 400 000. |
| --- | --- |

(119)

Dar nepriėmus sprendimo pradėti tyrimą, Švedijos valdžios institucijos pateikė labai ribotus įrodymus, kuriais ketinta parodyti, kad Vesteroso miestas ir LFV Holding teikdami kapitalą veikė kaip įprasti rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantys investuotojai. Kaip pažymėta sprendime pradėti tyrimą, matyti, kad prieš 2000 m. įsigydama VFAB akcijų ŠCAI atliko tam tikrą rinkos analizę. Remiantis prognozėmis, kuriomis buvo grindžiamas įsigijimas, Vesteroso oro uoste keleivių skaičius nuo 120 000 keleivių 1999 m. per 8 metus turėtų išaugti iki 600 000, taigi per metus būtų nuolat gaunamas 7–10 mln. SEK pelnas. Buvo apskaičiuota, kad VFAB pelną ir nuostolį subalansuos 2003 m., kai keleivių bus 400 000.

| (120) | Tačiau, kaip nurodyta sprendime padėti tyrimą, šios prielaidos buvo labai optimistiškos, atsižvelgiant į ankstesnius Vesteroso oro uosto veiklos rezultatus, ir nepateikta jokių papildomų įrodymų šių prognozių patikimumui pagrįsti (iš tikrųjų, kaip matyti iš pirmiau pateiktos 1 lentelės, keleivių skaičius sumažėjo, užuot padidėjęs penkeriopai). Iki 2006 m. pabaigos LFV Holding AB savo akcijų dalį už 1 SEK pardavė Vesteroso miestui. Remiantis Švedijos valdžios institucijų pateikta informacija, tai buvo padaryta dėl to, kad ŠCAI buvo nepasirengusi toliau teikti akcininkų įnašų VFAB nuostoliams padengti. |
| --- | --- |

(120)

Tačiau, kaip nurodyta sprendime padėti tyrimą, šios prielaidos buvo labai optimistiškos, atsižvelgiant į ankstesnius Vesteroso oro uosto veiklos rezultatus, ir nepateikta jokių papildomų įrodymų šių prognozių patikimumui pagrįsti (iš tikrųjų, kaip matyti iš pirmiau pateiktos 1 lentelės, keleivių skaičius sumažėjo, užuot padidėjęs penkeriopai). Iki 2006 m. pabaigos LFV Holding AB savo akcijų dalį už 1 SEK pardavė Vesteroso miestui. Remiantis Švedijos valdžios institucijų pateikta informacija, tai buvo padaryta dėl to, kad ŠCAI buvo nepasirengusi toliau teikti akcininkų įnašų VFAB nuostoliams padengti.

| (121) | Komisija taip pat pažymi, kad, remiantis vykdant tyrimą pateiktomis VFAB pastabomis, Vesteroso miesto ir LFV Holding teiktų akcininkų įnašų paskirtis buvo „padengti nuostolius, susidarančius VFAB vykdant veiklą“ (33). VFAB tvirtino, kad beveik visa ta veikla yra ne ekonominė ir mano, kad klausimas, ar akcininkų įnašai atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, turėtų būti vertinamas tik pagal susitarimų su komerciniais oro vežėjais (tai, VFAB nuomone, yra vienintelė ekonominė oro uosto veikla) grąžą. Kadangi šie susitarimai buvo laipsniškai pelningi, VFAB tvirtina, kad akcininkų įnašai atitiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą. |
| --- | --- |

(121)

Komisija taip pat pažymi, kad, remiantis vykdant tyrimą pateiktomis VFAB pastabomis, Vesteroso miesto ir LFV Holding teiktų akcininkų įnašų paskirtis buvo „padengti nuostolius, susidarančius VFAB vykdant veiklą“ (33). VFAB tvirtino, kad beveik visa ta veikla yra ne ekonominė ir mano, kad klausimas, ar akcininkų įnašai atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, turėtų būti vertinamas tik pagal susitarimų su komerciniais oro vežėjais (tai, VFAB nuomone, yra vienintelė ekonominė oro uosto veikla) grąžą. Kadangi šie susitarimai buvo laipsniškai pelningi, VFAB tvirtina, kad akcininkų įnašai atitiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą.

| (122) | Švedija šių pastabų neginčijo. |
| --- | --- |

(122)

Švedija šių pastabų neginčijo.

| (123) | Dėl pirmiau nurodytų priežasčių Komisija pirmiausia nesutinka su VFAB tvirtinimu, kad oro uostų veikla būtų buvusi iš esmės ne ekonominė ir kad akcininkų įnašų atitiktis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui turėtų būti vertinama pagal VFAB susitarimų su komerciniais oro vežėjais grąžą. VFAB yra įmonė ir, akcininkų požiūriu, atitiktis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui turėtų būti vertinama atsižvelgiant į visus VFAB finansinius rezultatus. Bet kuriuo atveju VFAB nepateikė jokio pagrįsto skaičiaus, kuriuo remiantis būtų galima atskirti jos ekonominę ir ne ekonominę veiklą. |
| --- | --- |

(123)

Dėl pirmiau nurodytų priežasčių Komisija pirmiausia nesutinka su VFAB tvirtinimu, kad oro uostų veikla būtų buvusi iš esmės ne ekonominė ir kad akcininkų įnašų atitiktis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui turėtų būti vertinama pagal VFAB susitarimų su komerciniais oro vežėjais grąžą. VFAB yra įmonė ir, akcininkų požiūriu, atitiktis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui turėtų būti vertinama atsižvelgiant į visus VFAB finansinius rezultatus. Bet kuriuo atveju VFAB nepateikė jokio pagrįsto skaičiaus, kuriuo remiantis būtų galima atskirti jos ekonominę ir ne ekonominę veiklą.

| (124) | Kalbant apie perspektyvas, kad VFAB rezultatai bus tokie, jog įnašus suteikę akcininkai gaus grąžą, kuri būtų priimtina privačiam veiklos vykdytojui, Komisija pažymi, kad nei Švedija, nei suinteresuotosios šalys atliekant tyrimą nepateikė jokios informacijos, kuria būtų paneigtos Komisijos preliminarios išvados, kad akcininkų įnašai neatitiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo. |
| --- | --- |

(124)

Kalbant apie perspektyvas, kad VFAB rezultatai bus tokie, jog įnašus suteikę akcininkai gaus grąžą, kuri būtų priimtina privačiam veiklos vykdytojui, Komisija pažymi, kad nei Švedija, nei suinteresuotosios šalys atliekant tyrimą nepateikė jokios informacijos, kuria būtų paneigtos Komisijos preliminarios išvados, kad akcininkų įnašai neatitiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo.

| (125) | Iš tikrųjų, nepateikta jokių įrodymų, kurie papildytų iki sprendimo pradėti tyrimą pateiktus labai ribotus įrodymus ir įrodytų, kad, nepaisant labai aiškių priešingai rodančių prima facie požymių (tai apibendrinta 119–121 konstatuojamosiose dalyse), akcininkų įnašai buvo suteikti remiantis pagrįstomis grąžos, kuri panašiomis aplinkybėmis būtų priimtina rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam veiklos vykdytojui, prielaidomis. |
| --- | --- |

(125)

Iš tikrųjų, nepateikta jokių įrodymų, kurie papildytų iki sprendimo pradėti tyrimą pateiktus labai ribotus įrodymus ir įrodytų, kad, nepaisant labai aiškių priešingai rodančių prima facie požymių (tai apibendrinta 119–121 konstatuojamosiose dalyse), akcininkų įnašai buvo suteikti remiantis pagrįstomis grąžos, kuri panašiomis aplinkybėmis būtų priimtina rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam veiklos vykdytojui, prielaidomis.

| (126) | Priešingai, Komisija mano, kad jos preliminarias išvadas patvirtina Švedijos neginčyti pačios VFAB teiginiai (žr. 121 konstatuojamąją dalį), kad akcininkų įnašai buvo suteikti ne siekiant grąžos, kuri būtų priimtina rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam veiklos vykdytojui, bet siekiant nuolat dengti VFAB veiklos nuostolius. Toks nuolatinis nuostolių dengimas neturint jokių aiškių ir patikimų perspektyvų, kad įmonės veiklos rezultatai gerės ir bus gauta priimtina grąža, būtų nepriimtinas rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam veiklos vykdytojui. |
| --- | --- |

(126)

Priešingai, Komisija mano, kad jos preliminarias išvadas patvirtina Švedijos neginčyti pačios VFAB teiginiai (žr. 121 konstatuojamąją dalį), kad akcininkų įnašai buvo suteikti ne siekiant grąžos, kuri būtų priimtina rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam veiklos vykdytojui, bet siekiant nuolat dengti VFAB veiklos nuostolius. Toks nuolatinis nuostolių dengimas neturint jokių aiškių ir patikimų perspektyvų, kad įmonės veiklos rezultatai gerės ir bus gauta priimtina grąža, būtų nepriimtinas rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam veiklos vykdytojui.

| (127) | Švedija nepateikė jokios informacijos dėl sprendime pradėti tyrimą išreikštų abejonių, visų pirma susijusių su labai optimistiškomis prognozėmis, tariamai parengtomis prieš suteikiant pirmuosius akcininkų įnašus, ji taip pat nepateikė jokių įrodymų, kad vėlesni įnašai buvo pateikti ne tiesiog nuostoliams padengti, bet remiantis kokios nors formos vertinimu, kad ateityje bus gauta grąža. |
| --- | --- |

(127)

Švedija nepateikė jokios informacijos dėl sprendime pradėti tyrimą išreikštų abejonių, visų pirma susijusių su labai optimistiškomis prognozėmis, tariamai parengtomis prieš suteikiant pirmuosius akcininkų įnašus, ji taip pat nepateikė jokių įrodymų, kad vėlesni įnašai buvo pateikti ne tiesiog nuostoliams padengti, bet remiantis kokios nors formos vertinimu, kad ateityje bus gauta grąža.

Išvada

| (128) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas nebūtų teikęs akcininkų įnašų. Valstybės narės pateiktais įrodymais nepagrindžiama, kad tuo metu, kai teikti tie įnašai, buvo atliktas rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam veiklos vykdytojui priimtinas vertinimas, iš tų įrodymų veikiau matyti, kad akcininkų įnašais buvo siekiama nuolat dengti VFAB nuostolius, o įnašai nebuvo siejami su įmonės veiklos rezultatais. Todėl bendrovei VFAB akcininkų įnašais suteikiamas ekonominis pranašumas, kurio ji nebūtų turėjusi įprastomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(128)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas nebūtų teikęs akcininkų įnašų. Valstybės narės pateiktais įrodymais nepagrindžiama, kad tuo metu, kai teikti tie įnašai, buvo atliktas rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam veiklos vykdytojui priimtinas vertinimas, iš tų įrodymų veikiau matyti, kad akcininkų įnašais buvo siekiama nuolat dengti VFAB nuostolius, o įnašai nebuvo siejami su įmonės veiklos rezultatais. Todėl bendrovei VFAB akcininkų įnašais suteikiamas ekonominis pranašumas, kurio ji nebūtų turėjusi įprastomis rinkos sąlygomis.

7.1.1.4.   Atrankumas

| (129) | Kad valstybės priemonė patektų į SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, ja turi būti palaikomos „tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba“. Taigi, valstybės pagalbos sąvoka apima tik tas priemones, kurios įmonėms palankios atrankiai. |
| --- | --- |

(129)

Kad valstybės priemonė patektų į SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, ja turi būti palaikomos „tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba“. Taigi, valstybės pagalbos sąvoka apima tik tas priemones, kurios įmonėms palankios atrankiai.

| (130) | Šiuo atveju akcininkų įnašai naudingi tik VFAB, todėl, aišku, kad pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį jie yra atrankieji. |
| --- | --- |

(130)

Šiuo atveju akcininkų įnašai naudingi tik VFAB, todėl, aišku, kad pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį jie yra atrankieji.

7.1.1.5.   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

| (131) | Kai valstybės narės suteikta pagalba sustiprina įmonės padėtį, palyginti su kitomis įmonėmis, su ja konkuruojančiomis vidaus rinkoje, laikoma, kad ta pagalba daro poveikį vidaus rinkai (34). Dėl įmonei VFAB akcininkų įnašais suteikto ekonominio pranašumo sustiprėjo jos ekonominė padėtis, nes oro uostą valdanti įmonė galėjo tęsti savo veiklą nepatirdama visų būdingų išlaidų. |
| --- | --- |

(131)

Kai valstybės narės suteikta pagalba sustiprina įmonės padėtį, palyginti su kitomis įmonėmis, su ja konkuruojančiomis vidaus rinkoje, laikoma, kad ta pagalba daro poveikį vidaus rinkai (34). Dėl įmonei VFAB akcininkų įnašais suteikto ekonominio pranašumo sustiprėjo jos ekonominė padėtis, nes oro uostą valdanti įmonė galėjo tęsti savo veiklą nepatirdama visų būdingų išlaidų.

| (132) | Kaip jau aiškinta šiame sprendime, oro uosto eksploatavimas yra ekonominė veikla. Viena vertus, konkuruoja oro uostai, stengdamiesi pritraukti oro vežėjus ir atitinkamus oro eismo srautus (keleivių ir krovinių), kita vertus, tarpusavyje gali konkuruoti ir oro uostų valdytojai, siekdami, kad jiems būtų patikėta valdyti tam tikrą oro uostą. Be to, visų pirma kalbant apie pigių ir užsakomųjų skrydžių bendroves, kad pritrauktų tuos oro vežėjus, tarpusavyje gali konkuruoti ir oro uostai, esantys ne tose pačiose pasiekiamumo zonose ar net skirtingose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

(132)

Kaip jau aiškinta šiame sprendime, oro uosto eksploatavimas yra ekonominė veikla. Viena vertus, konkuruoja oro uostai, stengdamiesi pritraukti oro vežėjus ir atitinkamus oro eismo srautus (keleivių ir krovinių), kita vertus, tarpusavyje gali konkuruoti ir oro uostų valdytojai, siekdami, kad jiems būtų patikėta valdyti tam tikrą oro uostą. Be to, visų pirma kalbant apie pigių ir užsakomųjų skrydžių bendroves, kad pritrauktų tuos oro vežėjus, tarpusavyje gali konkuruoti ir oro uostai, esantys ne tose pačiose pasiekiamumo zonose ar net skirtingose valstybėse narėse.

| (133) | Kaip paminėta 2005 m. aviacijos gairių 40 punkte ir vėl patvirtinta 2014 m. aviacijos gairių 45 punkte, į SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo sritį turi būti įtraukti net maži oro uostai. Be to, 2014 m. aviacijos gairių 45 punkte aiškiai nurodyta, kad „net jei <...> viešąjį finansavimą gaunanti įmonė yra santykinai nedidelė, negalima atmesti poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai tikimybės“. |
| --- | --- |

(133)

Kaip paminėta 2005 m. aviacijos gairių 40 punkte ir vėl patvirtinta 2014 m. aviacijos gairių 45 punkte, į SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo sritį turi būti įtraukti net maži oro uostai. Be to, 2014 m. aviacijos gairių 45 punkte aiškiai nurodyta, kad „net jei <...> viešąjį finansavimą gaunanti įmonė yra santykinai nedidelė, negalima atmesti poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai tikimybės“.

| (134) | Vesteroso oro uostas laikotarpiu, kurį apėmė oficialus tyrimas, per metus aptarnaudavo 113 626–242 376 keleivius, o dabar per metus aptarnauja maždaug 273 000 keleivių (2013 m. duomenys). Didelė dalis skrydžių yra iš kitų valstybių narių, taip pat yra (ir buvo) vykdomi tarptautiniai skrydžiai iš Vesteroso oro uosto į tokias paskirties vietas kaip Londono Stanstedo, Alikantės ir Malagos oro uostai. Todėl reikia daryti išvadą, kad VFAB veikia rinkoje, kurioje konkuruojama Europos mastu. |
| --- | --- |

(134)

Vesteroso oro uostas laikotarpiu, kurį apėmė oficialus tyrimas, per metus aptarnaudavo 113 626–242 376 keleivius, o dabar per metus aptarnauja maždaug 273 000 keleivių (2013 m. duomenys). Didelė dalis skrydžių yra iš kitų valstybių narių, taip pat yra (ir buvo) vykdomi tarptautiniai skrydžiai iš Vesteroso oro uosto į tokias paskirties vietas kaip Londono Stanstedo, Alikantės ir Malagos oro uostai. Todėl reikia daryti išvadą, kad VFAB veikia rinkoje, kurioje konkuruojama Europos mastu.

| (135) | Atsižvelgiant į šiuos faktus reikia manyti, kad įmonei VFAB suteiktu viešuoju finansavimu iškraipoma arba gali būti iškraipyta konkurencija ir kad jis bent jau gali turėti poveikį prekybai. |
| --- | --- |

(135)

Atsižvelgiant į šiuos faktus reikia manyti, kad įmonei VFAB suteiktu viešuoju finansavimu iškraipoma arba gali būti iškraipyta konkurencija ir kad jis bent jau gali turėti poveikį prekybai.

7.1.1.6.   Išvada

| (136) | Atsižvelgdama į tai, kas pasakyta, Komisija mano, kad įmonei VFAB 2003–2010 m. suteiktas viešasis finansavimas, kurio forma – akcininkų įnašai (1 priemonė), yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnį. |
| --- | --- |

(136)

Atsižvelgdama į tai, kas pasakyta, Komisija mano, kad įmonei VFAB 2003–2010 m. suteiktas viešasis finansavimas, kurio forma – akcininkų įnašai (1 priemonė), yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnį.

7.1.1.7.   Pagalbos teisėtumas

| (137) | Remiantis SESV sutarties 108 straipsnio 3 dalimi, valstybės narės privalo pranešti apie visus ketinimus suteikti ar keisti pagalbą ir neįgyvendinti pasiūlytų priemonių tol, kol pranešimo procedūroje priimamas galutinis sprendimas. |
| --- | --- |

(137)

Remiantis SESV sutarties 108 straipsnio 3 dalimi, valstybės narės privalo pranešti apie visus ketinimus suteikti ar keisti pagalbą ir neįgyvendinti pasiūlytų priemonių tol, kol pranešimo procedūroje priimamas galutinis sprendimas.

| (138) | Kadangi lėšos jau buvo perduotos įmonei VFAB, Komisija mano, kad Švedija nepaisė SESV 108 straipsnio 3 dalyje nustatyto draudimo. |
| --- | --- |

(138)

Kadangi lėšos jau buvo perduotos įmonei VFAB, Komisija mano, kad Švedija nepaisė SESV 108 straipsnio 3 dalyje nustatyto draudimo.

7.1.2.   Suderinamumas

7.1.2.1.   2005 ir 2014 m. aviacijos gairių taikymas

| (139) | SESV 107 straipsnio 3 dalyje pateiktos tam tikros 107 straipsnio 1 dalyje nustatytos bendrosios taisyklės, kad valstybės pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka, išimtys. Nagrinėjamoji pagalba gali būti vertinama remiantis SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu, kuriuo nustatyta, kad „pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui“, gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(139)

SESV 107 straipsnio 3 dalyje pateiktos tam tikros 107 straipsnio 1 dalyje nustatytos bendrosios taisyklės, kad valstybės pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka, išimtys. Nagrinėjamoji pagalba gali būti vertinama remiantis SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu, kuriuo nustatyta, kad „pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui“, gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka.

| (140) | Šiuo atžvilgiu 2014 m. aviacijos gairės yra pagrindas, kuriuo remiantis pagalba oro uostams pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą gali būti laikoma suderinama. |
| --- | --- |

(140)

Šiuo atžvilgiu 2014 m. aviacijos gairės yra pagrindas, kuriuo remiantis pagalba oro uostams pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą gali būti laikoma suderinama.

| (141) | Remiantis 2014 m. aviacijos gairėmis, jeigu neteisėta investicinė pagalba buvo suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d., Komisija taikys suderinamumo taisykles, galiojusias neteisėtos investicinės pagalbos suteikimo metu. |
| --- | --- |

(141)

Remiantis 2014 m. aviacijos gairėmis, jeigu neteisėta investicinė pagalba buvo suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d., Komisija taikys suderinamumo taisykles, galiojusias neteisėtos investicinės pagalbos suteikimo metu.

| (142) | Remdamasi 2014 m. aviacijos gairėmis Komisija mano, kad jos pranešimo dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo nuostatos neturėtų būti taikomos dar neišspręstoms byloms, susijusioms su neteisėta veiklos pagalba, oro uostams suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d. Užuot taikiusi pranešimo nuostatas, Komisija visoms byloms, susijusioms su veiklos pagalba (pranešimai, dėl kurių dar nepriimtas sprendimas, ir neteisėta pagalba, apie kurią nepranešta) oro uostams, taikys 2014 m. aviacijos gairėse nustatytus principus, net jeigu pagalba buvo suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d. ir pereinamojo laikotarpio pradžios. |
| --- | --- |

(142)

Remdamasi 2014 m. aviacijos gairėmis Komisija mano, kad jos pranešimo dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo nuostatos neturėtų būti taikomos dar neišspręstoms byloms, susijusioms su neteisėta veiklos pagalba, oro uostams suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d. Užuot taikiusi pranešimo nuostatas, Komisija visoms byloms, susijusioms su veiklos pagalba (pranešimai, dėl kurių dar nepriimtas sprendimas, ir neteisėta pagalba, apie kurią nepranešta) oro uostams, taikys 2014 m. aviacijos gairėse nustatytus principus, net jeigu pagalba buvo suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d. ir pereinamojo laikotarpio pradžios.

| (143) | Komisija 136–138 konstatuojamosiose dalyse jau padarė išvadą, kad akcininkų įnašai yra neteisėta valstybės pagalba, suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d. |
| --- | --- |

(143)

Komisija 136–138 konstatuojamosiose dalyse jau padarė išvadą, kad akcininkų įnašai yra neteisėta valstybės pagalba, suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d.

7.1.2.2.   Investicinės ir veiklos pagalbos skirtumas

| (144) | Remiantis šiame sprendime nurodytomis 2014 m. aviacijos gairių nuostatomis, Komisija privalo nustatyti, ar nagrinėjamoji priemonė yra neteisėta investicinė pagalba ar veiklos pagalba. |
| --- | --- |

(144)

Remiantis šiame sprendime nurodytomis 2014 m. aviacijos gairių nuostatomis, Komisija privalo nustatyti, ar nagrinėjamoji priemonė yra neteisėta investicinė pagalba ar veiklos pagalba.

| (145) | Pagal 2014 m. aviacijos gairių 25 punkto r papunktį investicinė pagalba apibrėžta kaip „ilgalaikiam turtui finansuoti skirta pagalba; visų pirma ji skirta kapitalo išlaidų finansavimo spragai pašalinti“. Be to, pagal gairių 25 punkto r papunktį investicinė pagalba gali būti siejama ir su išankstine išmoka (t. y. išankstiniu investicinių sąnaudų padengimu), ir su periodinėmis išmokomis grindžiama pagalba (kapitalo sąnaudoms – metiniam nusidėvėjimui ir finansavimo išlaidoms – padengti). |
| --- | --- |

(145)

Pagal 2014 m. aviacijos gairių 25 punkto r papunktį investicinė pagalba apibrėžta kaip „ilgalaikiam turtui finansuoti skirta pagalba; visų pirma ji skirta kapitalo išlaidų finansavimo spragai pašalinti“. Be to, pagal gairių 25 punkto r papunktį investicinė pagalba gali būti siejama ir su išankstine išmoka (t. y. išankstiniu investicinių sąnaudų padengimu), ir su periodinėmis išmokomis grindžiama pagalba (kapitalo sąnaudoms – metiniam nusidėvėjimui ir finansavimo išlaidoms – padengti).

| (146) | Kita vertus, veiklos pagalba yra susijusi su visų oro uosto veiklos išlaidų, apibrėžiamų kaip „pagrindinės oro uosto paslaugų teikimo išlaidos, įskaitant šių kategorijų išlaidas: personalo, rangos pagrindu teikiamų paslaugų, ryšių, atliekų šalinimo, energijos, priežiūros, nuomos ir administravimo, tačiau šiose gairėse tokiomis išlaidomis nelaikomos kapitalo išlaidos, išlaidos, susijusios su rinkodaros rėmimu ar kitomis paskatomis, kurias oro uostas taiko oro transporto bendrovėms, ir su viešosios politikos sritimi susijusios išlaidos“, arba jų dalies dengimu. |
| --- | --- |

(146)

Kita vertus, veiklos pagalba yra susijusi su visų oro uosto veiklos išlaidų, apibrėžiamų kaip „pagrindinės oro uosto paslaugų teikimo išlaidos, įskaitant šių kategorijų išlaidas: personalo, rangos pagrindu teikiamų paslaugų, ryšių, atliekų šalinimo, energijos, priežiūros, nuomos ir administravimo, tačiau šiose gairėse tokiomis išlaidomis nelaikomos kapitalo išlaidos, išlaidos, susijusios su rinkodaros rėmimu ar kitomis paskatomis, kurias oro uostas taiko oro transporto bendrovėms, ir su viešosios politikos sritimi susijusios išlaidos“, arba jų dalies dengimu.

| (147) | Atsižvelgiant į šias apibrėžtis galima manyti, kad akcininkų įnašai, naudoti VFAB veiklos nuostoliams nuolat dengti, yra bendrovei VFAB suteikta veiklos pagalba. |
| --- | --- |

(147)

Atsižvelgiant į šias apibrėžtis galima manyti, kad akcininkų įnašai, naudoti VFAB veiklos nuostoliams nuolat dengti, yra bendrovei VFAB suteikta veiklos pagalba.

7.1.2.3.   Veiklos pagalbos suderinamumas pagal 2014 m. aviacijos gaires

| (148) | 2014 m. aviacijos gairių 5.1 skirsnyje nustatyti kriterijai, kuriuos Komisija taikys vertindama veiklos pagalbos suderinamumą su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Visų pirma pagal 2014 m. aviacijos gairių 172 punktą Komisija šiuos kriterijus taikys visoms byloms, susijusioms su veiklos pagalba, įskaitant pranešimus, dėl kurių dar nepriimtas sprendimas, ir neteisėtą pagalbą, apie kurią nepranešta. |
| --- | --- |

(148)

2014 m. aviacijos gairių 5.1 skirsnyje nustatyti kriterijai, kuriuos Komisija taikys vertindama veiklos pagalbos suderinamumą su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Visų pirma pagal 2014 m. aviacijos gairių 172 punktą Komisija šiuos kriterijus taikys visoms byloms, susijusioms su veiklos pagalba, įskaitant pranešimus, dėl kurių dar nepriimtas sprendimas, ir neteisėtą pagalbą, apie kurią nepranešta.

| (149) | Pagal 2014 m. aviacijos gairių 137 punktą, iki pereinamojo laikotarpio pradžios suteikta neteisėta veiklos pagalba (įskaitant pagalbą, išmokėtą iki 2014 m. balandžio 4 d.) gali būti pripažinta suderinama visų nepadengtų veiklos išlaidų atžvilgiu, jeigu įvykdytos šios sąlygos. |
| --- | --- |

(149)

Pagal 2014 m. aviacijos gairių 137 punktą, iki pereinamojo laikotarpio pradžios suteikta neteisėta veiklos pagalba (įskaitant pagalbą, išmokėtą iki 2014 m. balandžio 4 d.) gali būti pripažinta suderinama visų nepadengtų veiklos išlaidų atžvilgiu, jeigu įvykdytos šios sąlygos.

| (150) | Tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo siekimas (2014 m. aviacijos gairių 113 ir 114 punktai). Ši sąlyga yra įvykdyta, jeigu inter alia pagalba didinamas ES piliečių judumas ir gerinamas susisiekimas tarp regionų, nes naudojant tokios pagalbos lėšas steigiami prieigos punktai, iš kurių galima vykdyti skrydžius Sąjungos viduje, arba skatinama regioninė plėtra. Tačiau nepelningų oro uostų veiklos dubliavimasis nepadeda siekti bendros svarbos tikslo. |
| --- | --- |

(150)

Tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo siekimas (2014 m. aviacijos gairių 113 ir 114 punktai). Ši sąlyga yra įvykdyta, jeigu inter alia pagalba didinamas ES piliečių judumas ir gerinamas susisiekimas tarp regionų, nes naudojant tokios pagalbos lėšas steigiami prieigos punktai, iš kurių galima vykdyti skrydžius Sąjungos viduje, arba skatinama regioninė plėtra. Tačiau nepelningų oro uostų veiklos dubliavimasis nepadeda siekti bendros svarbos tikslo.

| (151) | Valstybės kišimosi poreikis (2014 m. aviacijos gairių 116–118 punktai). Pagalba pirmiausia turėtų būti skiriama tais atvejais, kai tokia pagalba gali padėti iš esmės pagerinti padėtį, t. y. padaryti tai, ko pasiekti neįmanoma rinkos priemonėmis. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymėjo, kad sąlygos, kuriomis mažesni oro uostai plėtoja savo paslaugas ir bando pritraukti privačiojo sektoriaus lėšų, dažnai būna ne tokios palankios kaip didžiausių Sąjungos oro uostų. Todėl dabartinėmis rinkos sąlygomis mažesniems oro uostams gali būti sunku užtikrinti savo veiklos finansavimą be viešojo finansavimo. |
| --- | --- |

(151)

Valstybės kišimosi poreikis (2014 m. aviacijos gairių 116–118 punktai). Pagalba pirmiausia turėtų būti skiriama tais atvejais, kai tokia pagalba gali padėti iš esmės pagerinti padėtį, t. y. padaryti tai, ko pasiekti neįmanoma rinkos priemonėmis. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymėjo, kad sąlygos, kuriomis mažesni oro uostai plėtoja savo paslaugas ir bando pritraukti privačiojo sektoriaus lėšų, dažnai būna ne tokios palankios kaip didžiausių Sąjungos oro uostų. Todėl dabartinėmis rinkos sąlygomis mažesniems oro uostams gali būti sunku užtikrinti savo veiklos finansavimą be viešojo finansavimo.

| (152) | Taigi Komisija esamomis rinkos sąlygomis mano, kad:






  — | oro uostai, kurių metinis keleivių srautas neviršija 200 000 keleivių, gali būti nepajėgūs padengti didelės dalies savo veiklos išlaidų, |
| --- | --- | --- |

(152)

Taigi Komisija esamomis rinkos sąlygomis mano, kad:

—

oro uostai, kurių metinis keleivių srautas neviršija 200 000 keleivių, gali būti nepajėgūs padengti didelės dalies savo veiklos išlaidų,

| — | oro uostai, kurių metinis keleivių srautas yra nuo 200 000 iki 700 000 keleivių, gali būti nepajėgūs padengti nemažos dalies savo veiklos išlaidų, |
| --- | --- |

—

oro uostai, kurių metinis keleivių srautas yra nuo 200 000 iki 700 000 keleivių, gali būti nepajėgūs padengti nemažos dalies savo veiklos išlaidų,

| — | oro uostai, kurių metinis keleivių srautas yra nuo 700 000 iki 1 mln. keleivių, apskritai turėtų būti pajėgūs padengti didesnę dalį savo veiklos išlaidų, |
| --- | --- |

—

oro uostai, kurių metinis keleivių srautas yra nuo 700 000 iki 1 mln. keleivių, apskritai turėtų būti pajėgūs padengti didesnę dalį savo veiklos išlaidų,

| — | oro uostai, kurių metinis keleivių srautas yra 1–3 mln. keleivių, remiantis vidutiniais skaičiavimais, turėtų būti pajėgūs padengti didžiąją dalį savo veiklos išlaidų. |
| --- | --- |

—

oro uostai, kurių metinis keleivių srautas yra 1–3 mln. keleivių, remiantis vidutiniais skaičiavimais, turėtų būti pajėgūs padengti didžiąją dalį savo veiklos išlaidų.

| (153) | Valstybės pagalbos, kaip politikos priemonės, tinkamumas (aviacijos gairių 120 punktas). Valstybės narės turi įrodyti, kad pagalba yra tinkama priemonė numatytam tikslui pasiekti arba problemoms, kurias ketinama spręsti naudojant pagalbos lėšas, išspręsti. Pagalbos priemonė nebus laikoma suderinama su vidaus rinka, jeigu naudojant kitas mažiau rinką iškraipančias politikos priemones ar pagalbos priemones galima pasiekti tą patį tikslą. |
| --- | --- |

(153)

Valstybės pagalbos, kaip politikos priemonės, tinkamumas (aviacijos gairių 120 punktas). Valstybės narės turi įrodyti, kad pagalba yra tinkama priemonė numatytam tikslui pasiekti arba problemoms, kurias ketinama spręsti naudojant pagalbos lėšas, išspręsti. Pagalbos priemonė nebus laikoma suderinama su vidaus rinka, jeigu naudojant kitas mažiau rinką iškraipančias politikos priemones ar pagalbos priemones galima pasiekti tą patį tikslą.

| (154) | Skatinamojo poveikio buvimas (2014 m. aviacijos gairių 124 punktas). Ši sąlyga yra įvykdyta, jeigu tikėtina, kad tuo atveju, jeigu nebūtų veiklos pagalbos, ir atsižvelgiant į investicinės pagalbos tikimybę bei skrydžių apimtį, atitinkamo oro uosto ekonominės veiklos mastas gerokai sumažėtų. |
| --- | --- |

(154)

Skatinamojo poveikio buvimas (2014 m. aviacijos gairių 124 punktas). Ši sąlyga yra įvykdyta, jeigu tikėtina, kad tuo atveju, jeigu nebūtų veiklos pagalbos, ir atsižvelgiant į investicinės pagalbos tikimybę bei skrydžių apimtį, atitinkamo oro uosto ekonominės veiklos mastas gerokai sumažėtų.

| (155) | Pagalbos sumos proporcingumas, t. y. pagalbos apribojimas iki būtino minimumo (2014 m. aviacijos gairių 125 punktas). Veiklos pagalba oro uostams yra proporcinga, jeigu ji neviršija mažiausios remiamai veiklai vykdyti reikalingos sumos. |
| --- | --- |

(155)

Pagalbos sumos proporcingumas, t. y. pagalbos apribojimas iki būtino minimumo (2014 m. aviacijos gairių 125 punktas). Veiklos pagalba oro uostams yra proporcinga, jeigu ji neviršija mažiausios remiamai veiklai vykdyti reikalingos sumos.

| (156) | Netinkamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas (aviacijos gairių 131 punktas). Vertindama veiklos pagalbos suderinamumą Komisija atsižvelgs į konkurencijos iškraipymą ir poveikį prekybai. Jeigu oro uostas yra toje pačioje pasiekiamumo zonoje kaip ir kitas neišnaudotų pajėgumų turintis oro uostas, verslo plane, kuris grindžiamas racionaliomis keleivių ir krovinių vežimo prognozėmis, turi būti nurodytas tikėtinas poveikis iš kitų toje pačioje pasiekiamumo zonoje esančių oro uostų vykdomiems skrydžiams. |
| --- | --- |

(156)

Netinkamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas (aviacijos gairių 131 punktas). Vertindama veiklos pagalbos suderinamumą Komisija atsižvelgs į konkurencijos iškraipymą ir poveikį prekybai. Jeigu oro uostas yra toje pačioje pasiekiamumo zonoje kaip ir kitas neišnaudotų pajėgumų turintis oro uostas, verslo plane, kuris grindžiamas racionaliomis keleivių ir krovinių vežimo prognozėmis, turi būti nurodytas tikėtinas poveikis iš kitų toje pačioje pasiekiamumo zonoje esančių oro uostų vykdomiems skrydžiams.

7.1.2.4.   1 priemonės suderinamumo vertinimas

Tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo siekimas

| (157) | Dėl įmonei VFAB suteiktos veiklos pagalbos oro uostas galėjo būti eksploatuojamas ir buvo galima užtikrinti reguliarius vidaus ir tarptautinius skrydžius. |
| --- | --- |

(157)

Dėl įmonei VFAB suteiktos veiklos pagalbos oro uostas galėjo būti eksploatuojamas ir buvo galima užtikrinti reguliarius vidaus ir tarptautinius skrydžius.

| (158) | Pagal gyventojų skaičių Vesterosas – penktas pagal dydį Švedijos miestas. Šis miestas yra tankiai apgyvendintoje ir ekonominiu požiūriu klestinčioje centrinės Švedijos dalyje. Jau 1999 m. Vesterose buvo 450 000 gyventojų, t. y. maždaug 5,5 proc. visų šalies gyventojų, o nuo jo iki oro uosto – 45 minutės kelio. Oro uosto pasiekiamumo zonoje, kurioje iki oro uosto atvykstama per valandą, buvo milijonas gyventojų. Remiantis Švedijos oro eismo institucijų 2000 m. skaičiavimais, maždaug 59 proc. keleivių, keliaujančių iš centrinės Švedijos regiono (šved. Mälardalsregionen) oro uostų, buvo to regiono gyventojai. |
| --- | --- |

(158)

Pagal gyventojų skaičių Vesterosas – penktas pagal dydį Švedijos miestas. Šis miestas yra tankiai apgyvendintoje ir ekonominiu požiūriu klestinčioje centrinės Švedijos dalyje. Jau 1999 m. Vesterose buvo 450 000 gyventojų, t. y. maždaug 5,5 proc. visų šalies gyventojų, o nuo jo iki oro uosto – 45 minutės kelio. Oro uosto pasiekiamumo zonoje, kurioje iki oro uosto atvykstama per valandą, buvo milijonas gyventojų. Remiantis Švedijos oro eismo institucijų 2000 m. skaičiavimais, maždaug 59 proc. keleivių, keliaujančių iš centrinės Švedijos regiono (šved. Mälardalsregionen) oro uostų, buvo to regiono gyventojai.

| (159) | Tačiau artimiausi oro uostai yra toliau negu už 100 km arba iki jų reikia važiuoti ilgiau negu valandą (išskyrus Bromos oro uostą, į kurį automobiliu galima atvykti per 59 minutes). Kadangi skraidinama šalies viduje (bent iki 2006 m.) ir į ES esančias paskirties vietas (pvz. Oslą, Kopenhagą, Londoną), oro uostas padėjo centrinėje tankiai apgyvendinto regiono vietoje didinti ES piliečių judumą ir gerinti susisiekimą tarp regionų, nes buvo steigiami prieigos punktai, iš kurių galima vykdyti skrydžius Sąjungos viduje. Šie prieigos punktai papildė tai, kas buvo siūloma kituose pasiekiamumo zonos pakraščiuose esančiuose oro uostuose (Bromos ir Arlandos oro uostuose), nes užtikrintas oro susisiekimas teritorijoje, kurioje patogu atvykti į oro uostą ir iš jo išvykti, ir daugiausia taikomas verslo modelis (pigių skrydžių bendrovės), kuris skiriasi nuo taikomojo Bromos ir Arlandos oro uostuose. Komisija taip pat pažymi, kad Vesteroso oro uostas, Vesteroso miesto skaičiavimais, tiesiogiai ir netiesiogiai padėjo Vesterose išlaikyti maždaug 180 darbo vietų. |
| --- | --- |

(159)

Tačiau artimiausi oro uostai yra toliau negu už 100 km arba iki jų reikia važiuoti ilgiau negu valandą (išskyrus Bromos oro uostą, į kurį automobiliu galima atvykti per 59 minutes). Kadangi skraidinama šalies viduje (bent iki 2006 m.) ir į ES esančias paskirties vietas (pvz. Oslą, Kopenhagą, Londoną), oro uostas padėjo centrinėje tankiai apgyvendinto regiono vietoje didinti ES piliečių judumą ir gerinti susisiekimą tarp regionų, nes buvo steigiami prieigos punktai, iš kurių galima vykdyti skrydžius Sąjungos viduje. Šie prieigos punktai papildė tai, kas buvo siūloma kituose pasiekiamumo zonos pakraščiuose esančiuose oro uostuose (Bromos ir Arlandos oro uostuose), nes užtikrintas oro susisiekimas teritorijoje, kurioje patogu atvykti į oro uostą ir iš jo išvykti, ir daugiausia taikomas verslo modelis (pigių skrydžių bendrovės), kuris skiriasi nuo taikomojo Bromos ir Arlandos oro uostuose. Komisija taip pat pažymi, kad Vesteroso oro uostas, Vesteroso miesto skaičiavimais, tiesiogiai ir netiesiogiai padėjo Vesterose išlaikyti maždaug 180 darbo vietų.

| (160) | Komisija daro išvadą, kad veiklos pagalba padėjo pagerinti susisiekimą tarp Vesteroso ir kitų Švedijos vietų bei ES ir kad veiklos pagalba buvo siekiama konkretaus bendros svarbos tikslo. |
| --- | --- |

(160)

Komisija daro išvadą, kad veiklos pagalba padėjo pagerinti susisiekimą tarp Vesteroso ir kitų Švedijos vietų bei ES ir kad veiklos pagalba buvo siekiama konkretaus bendros svarbos tikslo.

Valstybės kišimosi būtinybė

| (161) | Kaip nustatyta 2014 m. aviacijos gairių 118 punkte, Komisija mano, kad dabartinėmis rinkos sąlygomis tai, ar reikės viešojo finansavimo veiklos išlaidoms finansuoti, dėl didelių fiksuotųjų išlaidų priklausys nuo oro uosto dydžio, ir paprastai tokio finansavimo poreikis bus proporcingai didesnis, kai oro uostai yra mažesni. Komisija mano, kad dabartinėmis rinkos sąlygomis oro uostų santykinį finansinį pajėgumą galima nustatyti pagal jų dydį. Taigi Komisija mano, kad oro uostai, kurių metinis keleivių srautas yra iki 200 000 keleivių, gali būti nepajėgūs padengti didelės dalies savo veiklos išlaidų, o oro uostai, kurių metinis keleivių srautas yra nuo 200 000 iki 700 000 keleivių, gali būti nepajėgūs padengti nemažos dalies savo veiklos išlaidų. |
| --- | --- |

(161)

Kaip nustatyta 2014 m. aviacijos gairių 118 punkte, Komisija mano, kad dabartinėmis rinkos sąlygomis tai, ar reikės viešojo finansavimo veiklos išlaidoms finansuoti, dėl didelių fiksuotųjų išlaidų priklausys nuo oro uosto dydžio, ir paprastai tokio finansavimo poreikis bus proporcingai didesnis, kai oro uostai yra mažesni. Komisija mano, kad dabartinėmis rinkos sąlygomis oro uostų santykinį finansinį pajėgumą galima nustatyti pagal jų dydį. Taigi Komisija mano, kad oro uostai, kurių metinis keleivių srautas yra iki 200 000 keleivių, gali būti nepajėgūs padengti didelės dalies savo veiklos išlaidų, o oro uostai, kurių metinis keleivių srautas yra nuo 200 000 iki 700 000 keleivių, gali būti nepajėgūs padengti nemažos dalies savo veiklos išlaidų.

| (162) | Kaip matyti iš 20 konstatuojamosios dalies, VFAB bent nuo 1999 m. ir visą vertinamąjį laikotarpį negebėjo padengti savo veiklos išlaidų. |
| --- | --- |

(162)

Kaip matyti iš 20 konstatuojamosios dalies, VFAB bent nuo 1999 m. ir visą vertinamąjį laikotarpį negebėjo padengti savo veiklos išlaidų.

| (163) | Komisija pažymi, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu per metus keleivių buvo mažiau negu 200 000, išskyrus 2004 m. (242 376 keleiviai) ir 2005 m. (221 422 keleiviai), kai keleivių vis tiek buvo mažiau negu 300 000. |
| --- | --- |

(163)

Komisija pažymi, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu per metus keleivių buvo mažiau negu 200 000, išskyrus 2004 m. (242 376 keleiviai) ir 2005 m. (221 422 keleiviai), kai keleivių vis tiek buvo mažiau negu 300 000.

| (164) | Komisija mano, kad VFAB negebėjo padengti didelės dalies arba bent nemažos dalies savo veiklos išlaidų ir kad dėl to reikėjo valstybės kišimosi. |
| --- | --- |

(164)

Komisija mano, kad VFAB negebėjo padengti didelės dalies arba bent nemažos dalies savo veiklos išlaidų ir kad dėl to reikėjo valstybės kišimosi.

Pagalbos priemonės tinkamumas

| (165) | Šiuo atveju Vesteroso oro uosto negebėjimas padengti savo veiklos išlaidų kėlė pavojų jo veiklai. |
| --- | --- |

(165)

Šiuo atveju Vesteroso oro uosto negebėjimas padengti savo veiklos išlaidų kėlė pavojų jo veiklai.

| (166) | Atsižvelgdama į šios problemos pobūdį Komisija mano, kad taikant bet kurią kitą politikos priemonę oro uostas nebūtų galėjęs tęsti savo veiklos. Veiklos pagalba buvo tik tokio dydžio, kokio reikėjo veiklos nuostoliams padengti, ji neviršijo būtino minimumo, nes ja buvo dengiami tik faktiškai patirti nuostoliai. Taigi nuostolių kompensavimas neviršija minimumo, ir nesuteikiamas joks pelnas. |
| --- | --- |

(166)

Atsižvelgdama į šios problemos pobūdį Komisija mano, kad taikant bet kurią kitą politikos priemonę oro uostas nebūtų galėjęs tęsti savo veiklos. Veiklos pagalba buvo tik tokio dydžio, kokio reikėjo veiklos nuostoliams padengti, ji neviršijo būtino minimumo, nes ja buvo dengiami tik faktiškai patirti nuostoliai. Taigi nuostolių kompensavimas neviršija minimumo, ir nesuteikiamas joks pelnas.

| (167) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad priemonė buvo tinkama pageidaujamam bendros svarbos tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(167)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad priemonė buvo tinkama pageidaujamam bendros svarbos tikslui pasiekti.

Skatinamasis poveikis

| (168) | Anksčiau suteikta veiklos pagalba padėjo užtikrinti, kad oro uostas galėtų veikti. Be pagalbos, oro uostą būtų tekę uždaryti, taigi oro uostas nebūtų galėjęs gerinti vietos susisiekimo. Pagalbos suma buvo tik tokia, kokios reikėjo faktiniams veiklos nuostoliams padengti, nes ja kompensuoti tik nepadengti veiklos nuostoliai. |
| --- | --- |

(168)

Anksčiau suteikta veiklos pagalba padėjo užtikrinti, kad oro uostas galėtų veikti. Be pagalbos, oro uostą būtų tekę uždaryti, taigi oro uostas nebūtų galėjęs gerinti vietos susisiekimo. Pagalbos suma buvo tik tokia, kokios reikėjo faktiniams veiklos nuostoliams padengti, nes ja kompensuoti tik nepadengti veiklos nuostoliai.

| (169) | Į tai atsižvelgdama, Komisija mano, kad pagalbos priemonė turėjo skatinamąjį poveikį. |
| --- | --- |

(169)

Į tai atsižvelgdama, Komisija mano, kad pagalbos priemonė turėjo skatinamąjį poveikį.

Pagalbos proporcingumas (iki minimumo sumažinta pagalba)

| (170) | Veiklos pagalba turi neviršyti mažiausios remiamai veiklai vykdyti reikalingos sumos. |
| --- | --- |

(170)

Veiklos pagalba turi neviršyti mažiausios remiamai veiklai vykdyti reikalingos sumos.

| (171) | Šiuo atveju pagalbos suma niekada nebuvo didesnė negu ta, kurios reikėjo nepadengtiems veiklos nuostoliams padengti. Todėl Komisija mano, kad veiklos pagalba buvo proporcinga ir neviršijo mažiausios remiamai veiklai vykdyti reikalingos sumos. |
| --- | --- |

(171)

Šiuo atveju pagalbos suma niekada nebuvo didesnė negu ta, kurios reikėjo nepadengtiems veiklos nuostoliams padengti. Todėl Komisija mano, kad veiklos pagalba buvo proporcinga ir neviršijo mažiausios remiamai veiklai vykdyti reikalingos sumos.

Netinkamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas

| (172) | Komisija atkreipia dėmesį, kad Vesteroso oro uosto pasiekiamumo zonoje, kaip apibrėžta 2014 m. aviacijos gairių 25 punkto 12 papunktyje, yra tik vienas oro uostas. Dar yra Arlandos oro uostas, bet jis jau už pasiekiamumo zonos ribų. |
| --- | --- |

(172)

Komisija atkreipia dėmesį, kad Vesteroso oro uosto pasiekiamumo zonoje, kaip apibrėžta 2014 m. aviacijos gairių 25 punkto 12 papunktyje, yra tik vienas oro uostas. Dar yra Arlandos oro uostas, bet jis jau už pasiekiamumo zonos ribų.

| (173) | Tačiau šio oro uosto – Bromos – atžvilgiu Komisija pirmiausia atkreipia dėmesį, kad jis yra pačiame Vesteroso oro uosto pasiekiamumo zonos pakraštyje (59 minutės kelio automobiliu), dėl to greičiausiai sumažėja galimas neigiamas pagalbos poveikis. |
| --- | --- |

(173)

Tačiau šio oro uosto – Bromos – atžvilgiu Komisija pirmiausia atkreipia dėmesį, kad jis yra pačiame Vesteroso oro uosto pasiekiamumo zonos pakraštyje (59 minutės kelio automobiliu), dėl to greičiausiai sumažėja galimas neigiamas pagalbos poveikis.

| (174) | Be to, Komisija pažymi, kad Vesteroso ir Bromos oro uostų verslo modeliai gana skiriasi. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Vesteroso oro uoste aiškiai vyravo pigių skrydžių bendrovės, nes buvo plėtojami ryšiai su Ryanair, o vidaus skrydžių buvo laipsniškai mažinama. O Bromos oro uoste buvo atvirkščiai – vyravo vidaus skrydžiai, aptarnaujantys centrinį Stokholmo regioną, tačiau buvo ir kelios tarptautinės paskirties vietos (pavyzdžiui, Briuselis, Helsinkis), į kurias skraidino tradiciniai oro vežėjai, o Bromos plėtra nagrinėjamuoju laikotarpiu (vertinant pagal keleivių skaičių) buvo labai intensyvi, t. y. nuo 981 256 keleivių 2000 m. iki 2 037 382 keleivių 2010 m. (35) Be to, kalbant apie Arlandos oro uostą, Komisija pažymi, kad jis nepatenka į tariamą Vesteroso oro uosto pasiekiamumo zoną, dėl to sumažėja galimas neigiamas pagalbos poveikis. Bet kuriuo atveju, kalbant apie Bromos oro uostą, toks neigiamas poveikis tampa dar mažiau tikėtinas dėl to, kad Arlandos oro uosto verslo modelis gerokai skiriasi nuo Vesteroso oro uosto. Iš tikrųjų, Arlandos oro uoste, pagrindiniame oro uoste sostinės regione, tradiciniai oro vežėjai vykdo daug vidaus ir tarptautinių skrydžių. Galiausiai, kadangi srautai Vesteroso oro uoste yra nedideli, vargiai tikėtina, kad pagalba galėjo turėti esminį poveikį Arlandos – didžiausio Švedijos oro uosto – veiklai (36). |
| --- | --- |

(174)

Be to, Komisija pažymi, kad Vesteroso ir Bromos oro uostų verslo modeliai gana skiriasi. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Vesteroso oro uoste aiškiai vyravo pigių skrydžių bendrovės, nes buvo plėtojami ryšiai su Ryanair, o vidaus skrydžių buvo laipsniškai mažinama. O Bromos oro uoste buvo atvirkščiai – vyravo vidaus skrydžiai, aptarnaujantys centrinį Stokholmo regioną, tačiau buvo ir kelios tarptautinės paskirties vietos (pavyzdžiui, Briuselis, Helsinkis), į kurias skraidino tradiciniai oro vežėjai, o Bromos plėtra nagrinėjamuoju laikotarpiu (vertinant pagal keleivių skaičių) buvo labai intensyvi, t. y. nuo 981 256 keleivių 2000 m. iki 2 037 382 keleivių 2010 m. (35) Be to, kalbant apie Arlandos oro uostą, Komisija pažymi, kad jis nepatenka į tariamą Vesteroso oro uosto pasiekiamumo zoną, dėl to sumažėja galimas neigiamas pagalbos poveikis. Bet kuriuo atveju, kalbant apie Bromos oro uostą, toks neigiamas poveikis tampa dar mažiau tikėtinas dėl to, kad Arlandos oro uosto verslo modelis gerokai skiriasi nuo Vesteroso oro uosto. Iš tikrųjų, Arlandos oro uoste, pagrindiniame oro uoste sostinės regione, tradiciniai oro vežėjai vykdo daug vidaus ir tarptautinių skrydžių. Galiausiai, kadangi srautai Vesteroso oro uoste yra nedideli, vargiai tikėtina, kad pagalba galėjo turėti esminį poveikį Arlandos – didžiausio Švedijos oro uosto – veiklai (36).

| (175) | Todėl vargu, ar dėl pagalbos Vesteroso oro uostui būtų buvusi be reikalo dubliuojama oro uostų veikla ar nukreipiami srautai iš Bromos ar Arlandos oro uostų. |
| --- | --- |

(175)

Todėl vargu, ar dėl pagalbos Vesteroso oro uostui būtų buvusi be reikalo dubliuojama oro uostų veikla ar nukreipiami srautai iš Bromos ar Arlandos oro uostų.

| (176) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad nederamas neigiamas poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai yra ribotas. |
| --- | --- |

(176)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad nederamas neigiamas poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai yra ribotas.

Išvada

| (177) | Komisija mano, kad bendrovei VFAB 2003–2010 m. akcininkų įnašais suteikta veiklos pagalba (1 priemonė) yra suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(177)

Komisija mano, kad bendrovei VFAB 2003–2010 m. akcininkų įnašais suteikta veiklos pagalba (1 priemonė) yra suderinama su vidaus rinka.

7.2.   2 PRIEMONĖ. TARIAMAI SUMAŽINTA NUOMA, KURIĄ VFAB MOKĖJO BENDROVEI VÄSTERÅS FLYGFASTIGHETER AB UŽ NAUDOJIMĄSI ORO UOSTO INFRASTRUKTŪRA

| (178) | Sprendime pradėti tyrimą (37) Komisija nurodė, jog yra požymių, kad nuoma gali būti mažesnė už rinkos normą. Iš esmės buvo remtasi su tuo susijusiu teiginiu Vesteroso miesto vidaus dokumente. Taigi Komisija Švedijos valdžios institucijų paprašė pakomentuoti tuos požymius ir apskaičiuotą rinkos normą. Remdamasi turima informacija Komisija vis tiek laikėsi preliminarios nuomonės, kad dėl nuomos bendrovei VFAB suteiktas pranašumas. |
| --- | --- |

(178)

Sprendime pradėti tyrimą (37) Komisija nurodė, jog yra požymių, kad nuoma gali būti mažesnė už rinkos normą. Iš esmės buvo remtasi su tuo susijusiu teiginiu Vesteroso miesto vidaus dokumente. Taigi Komisija Švedijos valdžios institucijų paprašė pakomentuoti tuos požymius ir apskaičiuotą rinkos normą. Remdamasi turima informacija Komisija vis tiek laikėsi preliminarios nuomonės, kad dėl nuomos bendrovei VFAB suteiktas pranašumas.

| (179) | Švedija ir VFAB ginčijo, kad kuriuo nors metu nuo 2003 iki 2010 m. buvo nustatyta mažesnė negu rinkos lygio nuoma. Atsakydamos į sprendime pradėti tyrimą pateiktą prašymą paaiškinti jos tvirtino, kad sprendime pradėti tyrimą nurodytas Vesteroso miesto tarybos parengto dokumento teiginys, iš kurio galima suprasti, kad nuoma būtų mažesnė negu rinkos lygio, yra tik nepagrįstas teiginys, neparemtas jokiais skaičiais ar konkrečiais paaiškinimais. Todėl Švedija ir VFAB negali to iš esmės pakomentuoti. Užuot tai dariusios, jos tvirtina, kad bet koks rinkos dydžio nuomos vertinimas turėtų būti atliekamas atsižvelgiant į tai, kad pagal susijusius planavimo nuostatus sklypas gali būti naudojamas tik oro uosto veiklai, o dėl labai mažo veiklos pelningumo ši nuoma atitiktų rinkos normą. Be to, nuomos sutartyje nustatyta, kad nuoma turėtų būti koreguojama, jeigu būtų naujų investicijų. |
| --- | --- |

(179)

Švedija ir VFAB ginčijo, kad kuriuo nors metu nuo 2003 iki 2010 m. buvo nustatyta mažesnė negu rinkos lygio nuoma. Atsakydamos į sprendime pradėti tyrimą pateiktą prašymą paaiškinti jos tvirtino, kad sprendime pradėti tyrimą nurodytas Vesteroso miesto tarybos parengto dokumento teiginys, iš kurio galima suprasti, kad nuoma būtų mažesnė negu rinkos lygio, yra tik nepagrįstas teiginys, neparemtas jokiais skaičiais ar konkrečiais paaiškinimais. Todėl Švedija ir VFAB negali to iš esmės pakomentuoti. Užuot tai dariusios, jos tvirtina, kad bet koks rinkos dydžio nuomos vertinimas turėtų būti atliekamas atsižvelgiant į tai, kad pagal susijusius planavimo nuostatus sklypas gali būti naudojamas tik oro uosto veiklai, o dėl labai mažo veiklos pelningumo ši nuoma atitiktų rinkos normą. Be to, nuomos sutartyje nustatyta, kad nuoma turėtų būti koreguojama, jeigu būtų naujų investicijų.

| (180) | Bet kuriuo atveju Švedija ir VFAB tvirtina, kad nuomą laisvai nustatė bendrovė VFAB, vadovaudamasi visiškai komerciniais sumetimais, ir kad Komisija neįrodė, jog sprendimas VFAB nustatyti nuomą būtų priskirtinas valstybei. |
| --- | --- |

(180)

Bet kuriuo atveju Švedija ir VFAB tvirtina, kad nuomą laisvai nustatė bendrovė VFAB, vadovaudamasi visiškai komerciniais sumetimais, ir kad Komisija neįrodė, jog sprendimas VFAB nustatyti nuomą būtų priskirtinas valstybei.

| (181) | Šiuo atžvilgiu Komisija atkreipia dėmesį į Švedijos ir VFAB argumentus, kad mažas (iš tikrųjų, neigiamas) oro uosto veiklos pelningumas turi įtakos nuomos, kurią galima nustatyti, dydžiui. |
| --- | --- |

(181)

Šiuo atžvilgiu Komisija atkreipia dėmesį į Švedijos ir VFAB argumentus, kad mažas (iš tikrųjų, neigiamas) oro uosto veiklos pelningumas turi įtakos nuomos, kurią galima nustatyti, dydžiui.

| (182) | Nė viena kita trečioji šalis nepateikė pastabų šiuo klausimu. Atliekant oficialų tyrimą nebuvo gauta jokios informacijos, kuria būtų galima pagrįsti, kad bendrovės VFAB mokama nuoma būtų mažesnė už nuomą, kurią panašiomis aplinkybėmis galėtų nustatyti privatus savininkas. Todėl sprendime pradėti tyrimą nurodytas teiginys nebuvo kaip nors geriau pagrįstas. Šiomis aplinkybėmis Komisija mano, kad jokie įrodymai nepatvirtina preliminarių požymių, kad bendrovei VFAB suteiktas pranašumas. Komisija negali daryti išvados, kad valstybės pagalba suteikta remiantis nepagrįstais tvirtinimais. |
| --- | --- |

(182)

Nė viena kita trečioji šalis nepateikė pastabų šiuo klausimu. Atliekant oficialų tyrimą nebuvo gauta jokios informacijos, kuria būtų galima pagrįsti, kad bendrovės VFAB mokama nuoma būtų mažesnė už nuomą, kurią panašiomis aplinkybėmis galėtų nustatyti privatus savininkas. Todėl sprendime pradėti tyrimą nurodytas teiginys nebuvo kaip nors geriau pagrįstas. Šiomis aplinkybėmis Komisija mano, kad jokie įrodymai nepatvirtina preliminarių požymių, kad bendrovei VFAB suteiktas pranašumas. Komisija negali daryti išvados, kad valstybės pagalba suteikta remiantis nepagrįstais tvirtinimais.

| (183) | Taigi Komisija mano, kad 2 priemonė, t. y. bendrovės VFAB bendrovei Västerås Flygfastigheter AB mokama nuoma už naudojimąsi oro uosto infrastruktūra, nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(183)

Taigi Komisija mano, kad 2 priemonė, t. y. bendrovės VFAB bendrovei Västerås Flygfastigheter AB mokama nuoma už naudojimąsi oro uosto infrastruktūra, nėra valstybės pagalba.

7.3.   3 PRIEMONĖ. VEIKLOS PARAMA, 2001–2010 M. SUTEIKTA PAGAL VIETOS ORO UOSTŲ SCHEMĄ

| (184) | Švedijos valdžios institucijos pateikė aiškesnės informacijos apie nagrinėjamuoju laikotarpiu (2001–2010 m.) teiktą valstybės pagalbą pagal vietos oro uostų schemą. 2011 m. schema buvo dar kartą pakeista (38). |
| --- | --- |

(184)

Švedijos valdžios institucijos pateikė aiškesnės informacijos apie nagrinėjamuoju laikotarpiu (2001–2010 m.) teiktą valstybės pagalbą pagal vietos oro uostų schemą. 2011 m. schema buvo dar kartą pakeista (38).

| (185) | Nors teisinis schemos pagrindas nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek keitėsi, esminės schemos ypatybės nepakito. Nuo 2007 m. paramos teisinis pagrindas yra Nuostatai (2006:1577) dėl veiklos paramos ne valstybei priklausantiems oro uostams. 2005 m. bendras paramos biudžetas buvo 103 mln. SEK, parama buvo suteikta 22 Švedijos oro uostams. Laikotarpiu, kai valstybė per bendrovę LFH Holding turėjo 40 proc. VFAB akcijų, veiklos parama buvo atitinkamai sumažinta 40 proc. |
| --- | --- |

(185)

Nors teisinis schemos pagrindas nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek keitėsi, esminės schemos ypatybės nepakito. Nuo 2007 m. paramos teisinis pagrindas yra Nuostatai (2006:1577) dėl veiklos paramos ne valstybei priklausantiems oro uostams. 2005 m. bendras paramos biudžetas buvo 103 mln. SEK, parama buvo suteikta 22 Švedijos oro uostams. Laikotarpiu, kai valstybė per bendrovę LFH Holding turėjo 40 proc. VFAB akcijų, veiklos parama buvo atitinkamai sumažinta 40 proc.

| (186) | Schemos tikslas buvo skatinti regioninę plėtrą ir gerinti susisiekimą regione, remiantis tuo, kad vyriausybė yra atsakinga apskritai už nacionalinį transporto tinklą ir konkrečiai už oro transporto infrastruktūrą. |
| --- | --- |

(186)

Schemos tikslas buvo skatinti regioninę plėtrą ir gerinti susisiekimą regione, remiantis tuo, kad vyriausybė yra atsakinga apskritai už nacionalinį transporto tinklą ir konkrečiai už oro transporto infrastruktūrą.

| (187) | Pagalbos skyrimo kriterijus atitiko visi oro uostai, kuriuose oro eismas buvo reguliarus, nebuvo atsižvelgiama į jų nuosavybės formą (bet vertinant pagalbos poreikį turėtų būti atsižvelgiama į regioninės plėtros, matuojamos atstumu iki trijų didžiausių nacionalinių oro uostų, tikslus). Tačiau oro uostas nebeatitikdavo pagalbos skyrimo kriterijų, kai tik srautai jame tapdavo tokie (paprastai 300 000 keleivių per metus), kad būtų galimos geros pelningumo perspektyvos. Nuo 2007 m. sausio 1 d. schemos atrankos kriterijai tapo dar griežtesni, ir naudotis schema nebegalėjo oro uostai, iš kurių į Stokholmą viešuoju sausumos transportu buvo galima nuvykti per ne daugiau kaip dvi valandas. |
| --- | --- |

(187)

Pagalbos skyrimo kriterijus atitiko visi oro uostai, kuriuose oro eismas buvo reguliarus, nebuvo atsižvelgiama į jų nuosavybės formą (bet vertinant pagalbos poreikį turėtų būti atsižvelgiama į regioninės plėtros, matuojamos atstumu iki trijų didžiausių nacionalinių oro uostų, tikslus). Tačiau oro uostas nebeatitikdavo pagalbos skyrimo kriterijų, kai tik srautai jame tapdavo tokie (paprastai 300 000 keleivių per metus), kad būtų galimos geros pelningumo perspektyvos. Nuo 2007 m. sausio 1 d. schemos atrankos kriterijai tapo dar griežtesni, ir naudotis schema nebegalėjo oro uostai, iš kurių į Stokholmą viešuoju sausumos transportu buvo galima nuvykti per ne daugiau kaip dvi valandas.

| (188) | Kalbant apie pagalbos intensyvumą, pagalba konkrečiam oro uostui negalėjo būti didesnė negu oro uosto veiklos nuostoliai. Švedija dar paaiškino, kad iš pradžių buvo ketinta pagalbos lėšomis padengti vidutiniškai 75 proc. veiklos nuostolių, bet praktiškai tai retai viršydavo vidutiniškai 50 proc. |
| --- | --- |

(188)

Kalbant apie pagalbos intensyvumą, pagalba konkrečiam oro uostui negalėjo būti didesnė negu oro uosto veiklos nuostoliai. Švedija dar paaiškino, kad iš pradžių buvo ketinta pagalbos lėšomis padengti vidutiniškai 75 proc. veiklos nuostolių, bet praktiškai tai retai viršydavo vidutiniškai 50 proc.

| (189) | Paskutiniai metai, kuriais pagalba pagal šią schemą buvo suteikta Vesteroso oro uostui, buvo 2006 m. |
| --- | --- |

(189)

Paskutiniai metai, kuriais pagalba pagal šią schemą buvo suteikta Vesteroso oro uostui, buvo 2006 m.

7.3.1.   Pagalbos buvimas

| (190) | Švedija pripažįsta, kad ši schema yra valstybės pagalba. Kaip ir sprendime pradėti tyrimą, Komisija pažymi, kad pagalba atitinka SESV 107 straipsnio kriterijus. |
| --- | --- |

(190)

Švedija pripažįsta, kad ši schema yra valstybės pagalba. Kaip ir sprendime pradėti tyrimą, Komisija pažymi, kad pagalba atitinka SESV 107 straipsnio kriterijus.

| (191) | Schema aiškiai finansuojama iš valstybės išteklių, nes ji daugiausia finansuota iš bendrojo biudžeto ir mažiau iš ŠCAI, pagal įstatymus įsteigtos centrinės vyriausybinės agentūros, biudžeto. Pagalba taip pat priskirtina valstybei, nes schemą iš eilės finansavo ŠCAI (1999–2005 m.), Civilinės aviacijos institucija (2005–2010 m.) ir ją pakeitusi Švedijos transporto administracija (nuo 2010 m.). Jos visos yra valdžios institucijos, įsteigtos ir valdomos pagal įstatymus. |
| --- | --- |

(191)

Schema aiškiai finansuojama iš valstybės išteklių, nes ji daugiausia finansuota iš bendrojo biudžeto ir mažiau iš ŠCAI, pagal įstatymus įsteigtos centrinės vyriausybinės agentūros, biudžeto. Pagalba taip pat priskirtina valstybei, nes schemą iš eilės finansavo ŠCAI (1999–2005 m.), Civilinės aviacijos institucija (2005–2010 m.) ir ją pakeitusi Švedijos transporto administracija (nuo 2010 m.). Jos visos yra valdžios institucijos, įsteigtos ir valdomos pagal įstatymus.

| (192) | Schema aiškiai suteikiamas pranašumas pagalbos gavėjams, nes jiems nereikia padengti veiklos nuostolių, kuriuos kitokiu atveju jie turėtų padengti vykdydami ekonominę veiklą. Pagalbą, teikiamą dotacijomis, valstybė teikia nesitikėdama savo lėšų grąžos. Šis pranašumas yra atrankusis, nes suteikiamas tik oro uostams, nepriklausantiems centrinei valdžiai ir atitinkantiems pagalbos skyrimo kriterijus. Galiausiai pranašumas gali iškraipyti konkurenciją ir daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai, nes oro uostai Sąjungoje konkuruoja. |
| --- | --- |

(192)

Schema aiškiai suteikiamas pranašumas pagalbos gavėjams, nes jiems nereikia padengti veiklos nuostolių, kuriuos kitokiu atveju jie turėtų padengti vykdydami ekonominę veiklą. Pagalbą, teikiamą dotacijomis, valstybė teikia nesitikėdama savo lėšų grąžos. Šis pranašumas yra atrankusis, nes suteikiamas tik oro uostams, nepriklausantiems centrinei valdžiai ir atitinkantiems pagalbos skyrimo kriterijus. Galiausiai pranašumas gali iškraipyti konkurenciją ir daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai, nes oro uostai Sąjungoje konkuruoja.

7.3.2.   Pagalbos teisėtumas

| (193) | Remiantis SESV sutarties 108 straipsnio 3 dalimi, valstybės narės privalo pranešti apie visus ketinimus suteikti ar keisti pagalbą ir neįgyvendinti pasiūlytų priemonių tol, kol vykdant pranešimo procedūrą nepriimamas galutinis sprendimas. |
| --- | --- |

(193)

Remiantis SESV sutarties 108 straipsnio 3 dalimi, valstybės narės privalo pranešti apie visus ketinimus suteikti ar keisti pagalbą ir neįgyvendinti pasiūlytų priemonių tol, kol vykdant pranešimo procedūrą nepriimamas galutinis sprendimas.

| (194) | Kadangi lėšos jau buvo suteiktos, Komisija mano, kad Švedija nepaisė SESV 108 straipsnio 3 dalyje nustatyto draudimo. Todėl schema yra neteisėta, nes Komisijai apie ją nebuvo pranešta. |
| --- | --- |

(194)

Kadangi lėšos jau buvo suteiktos, Komisija mano, kad Švedija nepaisė SESV 108 straipsnio 3 dalyje nustatyto draudimo. Todėl schema yra neteisėta, nes Komisijai apie ją nebuvo pranešta.

7.3.3.   Pagalbos suderinamumas

| (195) | Kaip paaiškinta 137–141 konstatuojamosiose dalyse, 2014 m. aviacijos gairės taikomos dar neišspręstoms byloms, susijusioms su neteisėta veiklos pagalba oro uostams, suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d. |
| --- | --- |

(195)

Kaip paaiškinta 137–141 konstatuojamosiose dalyse, 2014 m. aviacijos gairės taikomos dar neišspręstoms byloms, susijusioms su neteisėta veiklos pagalba oro uostams, suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d.

| (196) | Remiantis gairių principais, schema yra veiklos pagalba, nes jos paskirtis buvo būtent užpildyti oro uostų veiklos išlaidų finansavimo spragą, t. y. panaikinti oro uosto pajamų ir veiklos išlaidų skirtumą (39). |
| --- | --- |

(196)

Remiantis gairių principais, schema yra veiklos pagalba, nes jos paskirtis buvo būtent užpildyti oro uostų veiklos išlaidų finansavimo spragą, t. y. panaikinti oro uosto pajamų ir veiklos išlaidų skirtumą (39).

| (197) | Schema, kurią apima šis oficialus tyrimas, taip pat buvo įgyvendinta iki 2014 m. balandžio 4 d. |
| --- | --- |

(197)

Schema, kurią apima šis oficialus tyrimas, taip pat buvo įgyvendinta iki 2014 m. balandžio 4 d.

| (198) | Todėl Komisija 3 priemonės suderinamumą vertins pagal 2014 m. aviacijos gairių suderinamumo nuostatas, taikomas veiklos pagalbai, kaip išsamiai paaiškinta 147–154 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(198)

Todėl Komisija 3 priemonės suderinamumą vertins pagal 2014 m. aviacijos gairių suderinamumo nuostatas, taikomas veiklos pagalbai, kaip išsamiai paaiškinta 147–154 konstatuojamosiose dalyse.

7.3.3.1.   Indėlis siekiant aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo

| (199) | Schemos tikslas buvo skatinti regioninę plėtrą ir gerinti susisiekimą regione, remiantis tuo, kad vyriausybė yra atsakinga apskritai už nacionalinį transporto tinklą ir konkrečiai už oro transporto infrastruktūrą. |
| --- | --- |

(199)

Schemos tikslas buvo skatinti regioninę plėtrą ir gerinti susisiekimą regione, remiantis tuo, kad vyriausybė yra atsakinga apskritai už nacionalinį transporto tinklą ir konkrečiai už oro transporto infrastruktūrą.

| (200) | Taikant schemą buvo iki minimumo apribota dubliavimo rizika, nes pagalba buvo skiriama nedideliems oro uostams regionuose, kuriuose buvo prastas susisiekimas. Be to, buvo aiškiai nustatyta, kad schema negali naudotis oro uostai, esantys arti šalies didžiausių oro uostų (Arlandos, Landveterio ir Sturupo). |
| --- | --- |

(200)

Taikant schemą buvo iki minimumo apribota dubliavimo rizika, nes pagalba buvo skiriama nedideliems oro uostams regionuose, kuriuose buvo prastas susisiekimas. Be to, buvo aiškiai nustatyta, kad schema negali naudotis oro uostai, esantys arti šalies didžiausių oro uostų (Arlandos, Landveterio ir Sturupo).

| (201) | Retais atvejais, kai pagalbą gavo du oro uostai, esantys galbūt arčiau negu gairių 136 punkte nurodytas atstumas, dubliavimo rizika taip pat buvo mažesnė dėl šalies dydžio, nedidelio gyventojų skaičiaus ir dažnai sudėtingų vairavimo sąlygų. Todėl Komisija daro išvadą, kad schema buvo siekiama konkretaus bendros svarbos tikslo. |
| --- | --- |

(201)

Retais atvejais, kai pagalbą gavo du oro uostai, esantys galbūt arčiau negu gairių 136 punkte nurodytas atstumas, dubliavimo rizika taip pat buvo mažesnė dėl šalies dydžio, nedidelio gyventojų skaičiaus ir dažnai sudėtingų vairavimo sąlygų. Todėl Komisija daro išvadą, kad schema buvo siekiama konkretaus bendros svarbos tikslo.

7.3.3.2.   Valstybės kišimosi būtinybė

| (202) | Kaip aiškinta šiame sprendime, oro uostai nebeatitikdavo schemos kriterijų, kai atsirasdavo pagrįstų perspektyvų pasiekti pelningumą, paprastai galimą, kai keleivių per metus būna 300 000. Tai konservatyvusis vertinimas, užtikrinantis, kad pagalba būtų teikiama tik tada, kai reikia valstybės kišimosi, kad būtų užtikrintas oro uosto veikimas. |
| --- | --- |

(202)

Kaip aiškinta šiame sprendime, oro uostai nebeatitikdavo schemos kriterijų, kai atsirasdavo pagrįstų perspektyvų pasiekti pelningumą, paprastai galimą, kai keleivių per metus būna 300 000. Tai konservatyvusis vertinimas, užtikrinantis, kad pagalba būtų teikiama tik tada, kai reikia valstybės kišimosi, kad būtų užtikrintas oro uosto veikimas.

| (203) | Iš tikrųjų, Komisija mano, kad dabartinėmis rinkos sąlygomis oro uostai, kurių metinis keleivių srautas yra iki 200 000 keleivių, gali būti nepajėgūs padengti didelės dalies savo veiklos išlaidų, o oro uostai, kurių metinis keleivių srautas yra nuo 200 000 iki 700 000 keleivių, gali būti nepajėgūs padengti nemažos dalies savo veiklos išlaidų. |
| --- | --- |

(203)

Iš tikrųjų, Komisija mano, kad dabartinėmis rinkos sąlygomis oro uostai, kurių metinis keleivių srautas yra iki 200 000 keleivių, gali būti nepajėgūs padengti didelės dalies savo veiklos išlaidų, o oro uostai, kurių metinis keleivių srautas yra nuo 200 000 iki 700 000 keleivių, gali būti nepajėgūs padengti nemažos dalies savo veiklos išlaidų.

| (204) | Taikydama šias kategorijas oro uostams, kuriems taikoma ši schema, Komisija atkreipia dėmesį į štai ką. |
| --- | --- |

(204)

Taikydama šias kategorijas oro uostams, kuriems taikoma ši schema, Komisija atkreipia dėmesį į štai ką.

| (205) | Didžioji dauguma 3 priemone pasinaudojusių oro uostų yra labai maži. Iš tikrųjų, iš 29 pagalbą 1999–2007 m. gavusių oro uostų 24 oro uostuose didžiausias keleivių skaičius per metus buvo mažesnis nei 200 000. Iš jų, 21 oro uoste keleivių buvo mažiau nei 100 000 per metus, o 16 oro uostų – mažiau nei 50 000. |
| --- | --- |

(205)

Didžioji dauguma 3 priemone pasinaudojusių oro uostų yra labai maži. Iš tikrųjų, iš 29 pagalbą 1999–2007 m. gavusių oro uostų 24 oro uostuose didžiausias keleivių skaičius per metus buvo mažesnis nei 200 000. Iš jų, 21 oro uoste keleivių buvo mažiau nei 100 000 per metus, o 16 oro uostų – mažiau nei 50 000.

| (206) | Tik trijuose oro uostuose (Kristianstado, Vesteroso ir Vekšės) buvo daugiau nei 200 000 keleivių (tai didžiausias skaičius per laikotarpį), bet vis tiek mažiau nei 300 000 keleivių (mažiausias skaičius per laikotarpį buvo atitinkamai 62 639, 107 565 ir 154 755). Kaip minėta, po 2006 m. Vesteroso oro uostas nebegavo pagalbos pagal 3 priemonę. |
| --- | --- |

(206)

Tik trijuose oro uostuose (Kristianstado, Vesteroso ir Vekšės) buvo daugiau nei 200 000 keleivių (tai didžiausias skaičius per laikotarpį), bet vis tiek mažiau nei 300 000 keleivių (mažiausias skaičius per laikotarpį buvo atitinkamai 62 639, 107 565 ir 154 755). Kaip minėta, po 2006 m. Vesteroso oro uostas nebegavo pagalbos pagal 3 priemonę.

| (207) | Iš likusių dviejų oro uostų didžiausias tuo laikotarpiu buvo Skavstos oro uostas (didžiausias keleivių skaičius – 1 994 512, mažiausias – 240 233). Tačiau tas oro uostas nebegavo pagalbos po 2004 m., t. y. metų, kuriais pirmą kartą viršytas 1 000 000 keleivių skaičius (40). Geteborgo oro uostas (didžiausias keleivių skaičius – 743 892, mažiausias – 2 972) pagalbą gavo tik 2003 m. (304 095 keleiviai) ir 2004 m. (433 935 keleiviai) (41). |
| --- | --- |

(207)

Iš likusių dviejų oro uostų didžiausias tuo laikotarpiu buvo Skavstos oro uostas (didžiausias keleivių skaičius – 1 994 512, mažiausias – 240 233). Tačiau tas oro uostas nebegavo pagalbos po 2004 m., t. y. metų, kuriais pirmą kartą viršytas 1 000 000 keleivių skaičius (40). Geteborgo oro uostas (didžiausias keleivių skaičius – 743 892, mažiausias – 2 972) pagalbą gavo tik 2003 m. (304 095 keleiviai) ir 2004 m. (433 935 keleiviai) (41).

| (208) | Tuo remdamasi, Komisija mano, kad pagalba pagal vietos oro uostų schemą buvo teikiama tada, kai jos reikėjo norint pasiekti bendros svarbos tikslą. |
| --- | --- |

(208)

Tuo remdamasi, Komisija mano, kad pagalba pagal vietos oro uostų schemą buvo teikiama tada, kai jos reikėjo norint pasiekti bendros svarbos tikslą.

7.3.3.3.   Tinkamumas (gairių 120 punktas)

| (209) | Veiklos pagalba yra tinkama priemonė oro uostų, kuriems taikoma schema, t. y. kurie negali finansuoti savo veiklos, problemoms spręsti. |
| --- | --- |

(209)

Veiklos pagalba yra tinkama priemonė oro uostų, kuriems taikoma schema, t. y. kurie negali finansuoti savo veiklos, problemoms spręsti.

7.3.3.4.   Skatinamasis poveikis (gairių 124 punktas)

| (210) | Kaip minėta šiame sprendime, atsižvelgiant į srautų dydį ir schemos atrankos kriterijus, vargiai tikėtina, kad oro uostai, kuriems taikoma schema, negalėtų patys finansuoti savo veiklos ir taip be pagalbos išlaikyti pageidaujamą veiklos lygį. Todėl schema turi skatinamąjį poveikį. |
| --- | --- |

(210)

Kaip minėta šiame sprendime, atsižvelgiant į srautų dydį ir schemos atrankos kriterijus, vargiai tikėtina, kad oro uostai, kuriems taikoma schema, negalėtų patys finansuoti savo veiklos ir taip be pagalbos išlaikyti pageidaujamą veiklos lygį. Todėl schema turi skatinamąjį poveikį.

7.3.3.5.   Proporcingumas (gairių 125 punktas)

| (211) | Pagalba buvo apribota iki būtino minimumo, nes niekada nebuvo didesnė negu reikėjo veiklos finansavimo spragai užpildyti (vidutiniškai retai viršydavo 75 proc. tos spragos). |
| --- | --- |

(211)

Pagalba buvo apribota iki būtino minimumo, nes niekada nebuvo didesnė negu reikėjo veiklos finansavimo spragai užpildyti (vidutiniškai retai viršydavo 75 proc. tos spragos).

7.3.3.6.   Nederamų konkurencijos iškraipymų prevencija (gairių 131 punktas)

| (212) | Oro uostai, kuriems taikoma 3 priemonė, paprastai yra maži arba labai maži, jie paplitę po visą šalį ir, Europos standartais, jų pasiekiamumo zona – didelė. |
| --- | --- |

(212)

Oro uostai, kuriems taikoma 3 priemonė, paprastai yra maži arba labai maži, jie paplitę po visą šalį ir, Europos standartais, jų pasiekiamumo zona – didelė.

| (213) | Kaip minėta šiame sprendime, laikantis schemos principų schema nebuvo taikoma oro uostams, esantiems arti šalies didžiausių oro uostų (Arlandos Stokholme, Landveterio Geteborge ir Skurupo arti Malmės), taigi buvo sumažinta dubliavimo galimybė. |
| --- | --- |

(213)

Kaip minėta šiame sprendime, laikantis schemos principų schema nebuvo taikoma oro uostams, esantiems arti šalies didžiausių oro uostų (Arlandos Stokholme, Landveterio Geteborge ir Skurupo arti Malmės), taigi buvo sumažinta dubliavimo galimybė.

| (214) | Nors keli oro uostai, kuriems taikoma schema, gali būti arčiau negu 136 punkte nurodytas atstumas, Komisija primena, kad šie oro uostai yra labai maži, todėl konkurencijos iškraipymas greičiausiai yra labai ribotas. |
| --- | --- |

(214)

Nors keli oro uostai, kuriems taikoma schema, gali būti arčiau negu 136 punkte nurodytas atstumas, Komisija primena, kad šie oro uostai yra labai maži, todėl konkurencijos iškraipymas greičiausiai yra labai ribotas.

7.3.4.   Išvada

| (215) | Dėl šiame sprendime nurodytų priežasčių Komisija mano, kad pagalba, teikta 2000–2010 m. pagal vietos oro uostų schemą, buvo suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(215)

Dėl šiame sprendime nurodytų priežasčių Komisija mano, kad pagalba, teikta 2000–2010 m. pagal vietos oro uostų schemą, buvo suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

7.4.   TARIAMA PAGALBA BENDROVĖMS RYANAIR IR AMS

7.4.1.   Pagalbos buvimas

7.4.1.1.   Ekonominė veikla ir įmonės sąvoka

| (216) | Teikdami oro susisiekimo paslaugas, oro vežėjai vykdo ekonominę veiklą, todėl jie yra įmonės, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. Atitinkamai turi būti vertinama, ar nagrinėjamaisiais oro vežėjų ir oro uosto susitarimais, jeigu jie būtų priskirti valstybei ir susiję su valstybės išteklių perdavimu, oro vežėjams suteiktas ekonominis pranašumas. |
| --- | --- |

(216)

Teikdami oro susisiekimo paslaugas, oro vežėjai vykdo ekonominę veiklą, todėl jie yra įmonės, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. Atitinkamai turi būti vertinama, ar nagrinėjamaisiais oro vežėjų ir oro uosto susitarimais, jeigu jie būtų priskirti valstybei ir susiję su valstybės išteklių perdavimu, oro vežėjams suteiktas ekonominis pranašumas.

7.4.1.2.   Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

| (217) | Teisingumo Teismas jau minėtame sprendime Stardust Marine nustatė, kad pagal privatinę teisę įsteigtos įmonės, kurios didžioji dalis akcijų priklauso valstybei, ištekliai yra valstybės ištekliai. |
| --- | --- |

(217)

Teisingumo Teismas jau minėtame sprendime Stardust Marine nustatė, kad pagal privatinę teisę įsteigtos įmonės, kurios didžioji dalis akcijų priklauso valstybei, ištekliai yra valstybės ištekliai.

| (218) | Kalbant apie priskirtinumą, sprendime Stardust Marine Teisingumo Teismas nustatė, kad to, jog valstybė arba valstybės subjektas yra vienintelis arba didžiausias įmonės akcininkas, nepakanka padaryti išvadai, kad tos įmonės perduodami ištekliai yra priskirtini jos viešiesiems akcininkams. Pasak Teisingumo Teismo, net jeigu valstybė galėjo kontroliuoti valstybinę įmonę ir daryti lemiamą įtaką jos veiklai, konkrečiu atveju negalima savaime daryti prielaidos, kad ji iš tikrųjų įmonę kontroliavo, nes pagal valstybės suteiktą savarankiškumo lygį valstybinė įmonė gali būti daugiau ar mažiau nepriklausoma. |
| --- | --- |

(218)

Kalbant apie priskirtinumą, sprendime Stardust Marine Teisingumo Teismas nustatė, kad to, jog valstybė arba valstybės subjektas yra vienintelis arba didžiausias įmonės akcininkas, nepakanka padaryti išvadai, kad tos įmonės perduodami ištekliai yra priskirtini jos viešiesiems akcininkams. Pasak Teisingumo Teismo, net jeigu valstybė galėjo kontroliuoti valstybinę įmonę ir daryti lemiamą įtaką jos veiklai, konkrečiu atveju negalima savaime daryti prielaidos, kad ji iš tikrųjų įmonę kontroliavo, nes pagal valstybės suteiktą savarankiškumo lygį valstybinė įmonė gali būti daugiau ar mažiau nepriklausoma.

| (219) | Pasak Teisingumo Teismo, požymiai, kuriais remiantis galima daryti išvadą dėl priskirtinumo, yra šie:






  a) | tai, kad vertinama įmonė negalėjo priimti ginčijamo sprendimo neatsižvelgdama į valdžios institucijų reikalavimus; |
| --- | --- | --- |

(219)

Pasak Teisingumo Teismo, požymiai, kuriais remiantis galima daryti išvadą dėl priskirtinumo, yra šie:

a)

tai, kad vertinama įmonė negalėjo priimti ginčijamo sprendimo neatsižvelgdama į valdžios institucijų reikalavimus;

| b) | tai, kad įmonė turėjo atsižvelgti į centrinės valdžios įstaigos parengtas direktyvas; |
| --- | --- |

b)

tai, kad įmonė turėjo atsižvelgti į centrinės valdžios įstaigos parengtas direktyvas;

| c) | valstybinės įmonės integravimas į viešojo administravimo struktūras; |
| --- | --- |

c)

valstybinės įmonės integravimas į viešojo administravimo struktūras;

| d) | valstybinės įmonės veiklos pobūdis ir tai, ar tokia veikla rinkoje vykdoma įprastomis konkurencijos su privačiais veiklos vykdytojais sąlygomis; |
| --- | --- |

d)

valstybinės įmonės veiklos pobūdis ir tai, ar tokia veikla rinkoje vykdoma įprastomis konkurencijos su privačiais veiklos vykdytojais sąlygomis;

| e) | teisinis įmonės statusas; |
| --- | --- |

e)

teisinis įmonės statusas;

| f) | valdžios institucijų vykdomos įmonės valdymo priežiūros intensyvumas; |
| --- | --- |

f)

valdžios institucijų vykdomos įmonės valdymo priežiūros intensyvumas;

| g) | bet kokie kiti rodikliai, kurie konkrečiu atveju parodo, ar valdžios institucijos dalyvavo tvirtinant priemonę, arba mažą tikimybę, kad jos nedalyvavo, taip pat atsižvelgiant į priemonės apimtį, jos turinį ar suteikimo sąlygas. |
| --- | --- |

g)

bet kokie kiti rodikliai, kurie konkrečiu atveju parodo, ar valdžios institucijos dalyvavo tvirtinant priemonę, arba mažą tikimybę, kad jos nedalyvavo, taip pat atsižvelgiant į priemonės apimtį, jos turinį ar suteikimo sąlygas.

7.4.1.3.   Valstybiniai ištekliai

| (220) | Per visą laikotarpį, kurį aprėpia šis sprendimas, VFAB 100 proc. priklausė valstybei – vien Vesteroso miestui arba Vesteroso miestui ir ŠCAI patronuojamai bendrovei LFV Holding, kuri yra viešojo sektoriaus subjektas. Galima manyti, kad valstybė, būdama vienintelė VFAB akcininkė ir skirdama direktorių valdybą, bendrovei VFAB daro visišką įtaką ir kontroliuoja jos išteklius. Taigi bet koks iš VFAB išteklių suteiktas pranašumas yra suteiktas iš valstybės išteklių. |
| --- | --- |

(220)

Per visą laikotarpį, kurį aprėpia šis sprendimas, VFAB 100 proc. priklausė valstybei – vien Vesteroso miestui arba Vesteroso miestui ir ŠCAI patronuojamai bendrovei LFV Holding, kuri yra viešojo sektoriaus subjektas. Galima manyti, kad valstybė, būdama vienintelė VFAB akcininkė ir skirdama direktorių valdybą, bendrovei VFAB daro visišką įtaką ir kontroliuoja jos išteklius. Taigi bet koks iš VFAB išteklių suteiktas pranašumas yra suteiktas iš valstybės išteklių.

7.4.1.4.   Priskirtinumas

| (221) | Komisija pirmiausia pažymi, kad, remiantis VFAB įstatais, įmonės paskirtis yra tenkinti regiono oro susisiekimo poreikius laikantis viešosios teisės principų, taikomų vietos administracijos veiklai. Taigi bendroji bendrovės paskirtis yra susijusi su visuotinės svarbos tikslais, o valdžios institucijos paprastai tokių tikslų ir siekia, ir su konkrečiomis teisinėmis nuostatomis, taikomomis vietos administracijai. Be to, VFAB valdybą skiria būtent Vesteroso miestas (kartu su LFV Holding, kai ši buvo akcininkė) (42). |
| --- | --- |

(221)

Komisija pirmiausia pažymi, kad, remiantis VFAB įstatais, įmonės paskirtis yra tenkinti regiono oro susisiekimo poreikius laikantis viešosios teisės principų, taikomų vietos administracijos veiklai. Taigi bendroji bendrovės paskirtis yra susijusi su visuotinės svarbos tikslais, o valdžios institucijos paprastai tokių tikslų ir siekia, ir su konkrečiomis teisinėmis nuostatomis, taikomomis vietos administracijai. Be to, VFAB valdybą skiria būtent Vesteroso miestas (kartu su LFV Holding, kai ši buvo akcininkė) (42).

| (222) | Dar daugiau, sprendimą įgalioti VFAB vykdomąjį direktorių sudaryti pirminį 2001 m. susitarimą su Ryanair priėmė valdyba, kurią sudarė Vesteroso miesto paskirti paprasti nariai (43). |
| --- | --- |

(222)

Dar daugiau, sprendimą įgalioti VFAB vykdomąjį direktorių sudaryti pirminį 2001 m. susitarimą su Ryanair priėmė valdyba, kurią sudarė Vesteroso miesto paskirti paprasti nariai (43).

| (223) | Įstatuose taip pat reikalaujama, kad įmonė visus svarbius veiklos sprendimus pateiktų miesto tarybai, kad ši galėtų su jais susipažinti. |
| --- | --- |

(223)

Įstatuose taip pat reikalaujama, kad įmonė visus svarbius veiklos sprendimus pateiktų miesto tarybai, kad ši galėtų su jais susipažinti.

| (224) | Iš atliekant oficialų tyrimą pateiktų dokumentų matyti, kad Vesteroso miestas tiesiogiai dalyvavo priimant svarbius komercinius sprendimus. Taigi iš įrodymų matyti, kad 2006 m., kai išlaidų dengimo susitarimas su LFV Holding turėjo baigtis, miesto taryba diskutavo dėl būsimos komercinės VFAB strategijos ir priėmė aiškų sprendimą dėl komercinės strategijos, kurios įmonė turėjo laikytis iki 2011 m. Taigi valdžios institucija tiesiogiai dalyvavo rengiant oro uostą valdančios įmonės komercinę strategiją, todėl turi būti laikoma, kad dalyvavo įmonei priimant sprendimus, susijusius su tos strategijos įgyvendinimu. |
| --- | --- |

(224)

Iš atliekant oficialų tyrimą pateiktų dokumentų matyti, kad Vesteroso miestas tiesiogiai dalyvavo priimant svarbius komercinius sprendimus. Taigi iš įrodymų matyti, kad 2006 m., kai išlaidų dengimo susitarimas su LFV Holding turėjo baigtis, miesto taryba diskutavo dėl būsimos komercinės VFAB strategijos ir priėmė aiškų sprendimą dėl komercinės strategijos, kurios įmonė turėjo laikytis iki 2011 m. Taigi valdžios institucija tiesiogiai dalyvavo rengiant oro uostą valdančios įmonės komercinę strategiją, todėl turi būti laikoma, kad dalyvavo įmonei priimant sprendimus, susijusius su tos strategijos įgyvendinimu.

| (225) | Remiantis šia informacija, valstybė turi būti laikoma dalyvaujančia priimant komercinius VFAB – bendrovės, kuri negali rengti savo rinkos strategijos nepaisydama valdžios institucijų oficialių arba neoficialių direktyvų – sprendimus. Vadinasi, Komisija, atkreipdama dėmesį į tai, kad Švedija neginčijo priskirtinumo, mano, kad VFAB komerciniai susitarimai su Ryanair ir AMS pagal 4 ir 5 priemones yra priskirtini valstybei. |
| --- | --- |

(225)

Remiantis šia informacija, valstybė turi būti laikoma dalyvaujančia priimant komercinius VFAB – bendrovės, kuri negali rengti savo rinkos strategijos nepaisydama valdžios institucijų oficialių arba neoficialių direktyvų – sprendimus. Vadinasi, Komisija, atkreipdama dėmesį į tai, kad Švedija neginčijo priskirtinumo, mano, kad VFAB komerciniai susitarimai su Ryanair ir AMS pagal 4 ir 5 priemones yra priskirtini valstybei.

7.4.1.5.   Ekonominis pranašumas

| (226) | Norint įvertinti, ar valstybei priklausančio oro uosto ir oro vežėjo susitarimu pastarajam suteikiamas ekonominis pranašumas, reikia vertinti, ar šis susitarimas atitiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą. Rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą taikant oro uosto ir oro vežėjo susitarimui reikia vertinti, ar susitarimo sudarymo dieną apdairus rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas būtų tikėjęsis, kad dėl šio susitarimo jis gaus didesnį pelną, negu būtų gavęs kitokiu atveju. Šį didesnį pelną reikėtų vertinti pagal papildomų pajamų, kurių tikimasi dėl susitarimo (t. y. pajamų, kurios būtų gautos, jeigu susitarimas būtų sudarytas, ir pajamų, kurios būtų gautos, jeigu susitarimo nebūtų, skirtumas), ir papildomų išlaidų, kurias tikimasi patirti dėl susitarimo (t. y. išlaidų, kurios būtų patirtos, jeigu susitarimas būtų sudarytas, ir išlaidų, kurios būtų patirtos, jeigu susitarimas nebūtų sudarytas, skirtumas), skirtumą, o gauti grynųjų pinigų srautai diskontuojami taikant atitinkamą diskonto normą. Vertindama oro uosto ir oro vežėjo susitarimus Komisija taip pat atsižvelgs į tai, kokiu mastu vertinami susitarimai gali būti laikomi įgyvendinančiais bendrą oro uosto strategiją, kuri turėtų padėti užtikrinti oro uosto pelningumą bent ilguoju laikotarpiu (gairių 66 punktas). |
| --- | --- |

(226)

Norint įvertinti, ar valstybei priklausančio oro uosto ir oro vežėjo susitarimu pastarajam suteikiamas ekonominis pranašumas, reikia vertinti, ar šis susitarimas atitiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą. Rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą taikant oro uosto ir oro vežėjo susitarimui reikia vertinti, ar susitarimo sudarymo dieną apdairus rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas būtų tikėjęsis, kad dėl šio susitarimo jis gaus didesnį pelną, negu būtų gavęs kitokiu atveju. Šį didesnį pelną reikėtų vertinti pagal papildomų pajamų, kurių tikimasi dėl susitarimo (t. y. pajamų, kurios būtų gautos, jeigu susitarimas būtų sudarytas, ir pajamų, kurios būtų gautos, jeigu susitarimo nebūtų, skirtumas), ir papildomų išlaidų, kurias tikimasi patirti dėl susitarimo (t. y. išlaidų, kurios būtų patirtos, jeigu susitarimas būtų sudarytas, ir išlaidų, kurios būtų patirtos, jeigu susitarimas nebūtų sudarytas, skirtumas), skirtumą, o gauti grynųjų pinigų srautai diskontuojami taikant atitinkamą diskonto normą. Vertindama oro uosto ir oro vežėjo susitarimus Komisija taip pat atsižvelgs į tai, kokiu mastu vertinami susitarimai gali būti laikomi įgyvendinančiais bendrą oro uosto strategiją, kuri turėtų padėti užtikrinti oro uosto pelningumą bent ilguoju laikotarpiu (gairių 66 punktas).

| (227) | Atliekant šį vertinimą, būtina atsižvelgti į visas tinkamas su sandoriu susijusias papildomas pajamas ir išlaidas. Įvairūs elementai (sumažinti oro uosto mokesčiai, rinkodaros dotacijos, kitos finansinės paskatos) negali būti vertinami atskirai. Iš tikrųjų, kaip teigiama sprendime Charleroi: „<...> taikant privataus investuotojo kriterijų svarbu įvertinti visą komercinį sandorį, siekiant patikrinti, ar valstybės subjektas ir jo kontroliuojamas subjektas kartu veikė kaip protingi rinkos ekonomikos subjektai. Komisija, vertindama ginčijamas priemones, privalo atsižvelgti į visas reikšmingas aplinkybes ir jų kontekstą <...>“. |
| --- | --- |

(227)

Atliekant šį vertinimą, būtina atsižvelgti į visas tinkamas su sandoriu susijusias papildomas pajamas ir išlaidas. Įvairūs elementai (sumažinti oro uosto mokesčiai, rinkodaros dotacijos, kitos finansinės paskatos) negali būti vertinami atskirai. Iš tikrųjų, kaip teigiama sprendime Charleroi: „<...> taikant privataus investuotojo kriterijų svarbu įvertinti visą komercinį sandorį, siekiant patikrinti, ar valstybės subjektas ir jo kontroliuojamas subjektas kartu veikė kaip protingi rinkos ekonomikos subjektai. Komisija, vertindama ginčijamas priemones, privalo atsižvelgti į visas reikšmingas aplinkybes ir jų kontekstą <...>“.

| (228) | Į tikėtinas papildomas pajamas turi būti visų pirma įtrauktos pajamos iš oro uosto mokesčių, atsižvelgiant į nuolaidas, taip pat į srautus, kuriuos tikimasi užtikrinti susitarimu, taip pat su oro susisiekimu nesusijusios pajamos, kurių tikimasi gauti dėl papildomų srautų. Į tikėtinas papildomas išlaidas turi būti visų pirma įtrauktos visos papildomos veiklos išlaidos ir investicinės sąnaudos, kurių nebūtų patirta, jeigu nebūtų susitarimo, taip pat išlaidos dėl rinkodaros dotacijų ir kitų finansinių paskatų. |
| --- | --- |

(228)

Į tikėtinas papildomas pajamas turi būti visų pirma įtrauktos pajamos iš oro uosto mokesčių, atsižvelgiant į nuolaidas, taip pat į srautus, kuriuos tikimasi užtikrinti susitarimu, taip pat su oro susisiekimu nesusijusios pajamos, kurių tikimasi gauti dėl papildomų srautų. Į tikėtinas papildomas išlaidas turi būti visų pirma įtrauktos visos papildomos veiklos išlaidos ir investicinės sąnaudos, kurių nebūtų patirta, jeigu nebūtų susitarimo, taip pat išlaidos dėl rinkodaros dotacijų ir kitų finansinių paskatų.

| (229) | Komisija šiomis aplinkybėmis taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad kainų diferenciacija (įskaitant rinkodaros paramą ir kitas paskatas) yra įprasta verslo praktika. Tačiau tokios diferencijuotos kainodaros politika turėtų būti komerciniu požiūriu pagrįsta. |
| --- | --- |

(229)

Komisija šiomis aplinkybėmis taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad kainų diferenciacija (įskaitant rinkodaros paramą ir kitas paskatas) yra įprasta verslo praktika. Tačiau tokios diferencijuotos kainodaros politika turėtų būti komerciniu požiūriu pagrįsta.

Rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo taikymas nagrinėjamiesiems susitarimams, visų pirma su Ryanair

| (230) | Šiuo atveju taikant rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, pirmiausia reikia vertinti šiuos klausimus:






  a) | taikant rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, rinkodaros susitarimą ir susitarimus dėl oro uosto mokesčių reikėtų svarstyti kartu ar, kaip tvirtino Ryanair ir AMS, atskirai? |
| --- | --- | --- |

(230)

Šiuo atveju taikant rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, pirmiausia reikia vertinti šiuos klausimus:

a)

taikant rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, rinkodaros susitarimą ir susitarimus dėl oro uosto mokesčių reikėtų svarstyti kartu ar, kaip tvirtino Ryanair ir AMS, atskirai?

| b) | Ar, taikant rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, susitarimus, kurių atžvilgiu atliekamas oficialus tyrimas, reikia lyginti su oro uosto mokesčiais, taikomais kituose oro uostuose? |
| --- | --- |

b)

Ar, taikant rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, susitarimus, kurių atžvilgiu atliekamas oficialus tyrimas, reikia lyginti su oro uosto mokesčiais, taikomais kituose oro uostuose?

| (231) | Komisija pirmiausia nagrinės šiuos du klausimus, o tada 4 ir 5 priemonėms taikys rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą. |
| --- | --- |

(231)

Komisija pirmiausia nagrinės šiuos du klausimus, o tada 4 ir 5 priemonėms taikys rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą.

Bendras rinkodaros susitarimų ir susitarimų dėl oro uosto mokesčių vertinimas

| (232) | Komisija mano, kad abiejų rūšių priemonės, kurių atžvilgiu šiuo atveju atliekamas oficialus tyrimas, būtent susitarimas dėl oro uosto paslaugų ir rinkodaros susitarimai, turi būti vertinamos kaip viena priemonė. Tai taikoma VFAB ir Ryanair sudarytam susitarimui dėl oro uosto paslaugų ir VFAB ir Ryanair, taip pat VFAB ir AMS sudarytiems rinkodaros susitarimams. Ryanair neginčija, kad tiesiogiai Ryanair ir VFAB sudarytas rinkodaros susitarimas turi būti vertinamas kartu su susitarimu dėl oro uosto mokesčių. Iš tikrųjų, šiais dviem susitarimais kartu reglamentuojami komerciniai VFAB ir Ryanair ryšiai. Komisijos nuomone, dėl toliau išdėstytų priežasčių tas pat taikoma ir rinkodaros susitarimui su AMS. |
| --- | --- |

(232)

Komisija mano, kad abiejų rūšių priemonės, kurių atžvilgiu šiuo atveju atliekamas oficialus tyrimas, būtent susitarimas dėl oro uosto paslaugų ir rinkodaros susitarimai, turi būti vertinamos kaip viena priemonė. Tai taikoma VFAB ir Ryanair sudarytam susitarimui dėl oro uosto paslaugų ir VFAB ir Ryanair, taip pat VFAB ir AMS sudarytiems rinkodaros susitarimams. Ryanair neginčija, kad tiesiogiai Ryanair ir VFAB sudarytas rinkodaros susitarimas turi būti vertinamas kartu su susitarimu dėl oro uosto mokesčių. Iš tikrųjų, šiais dviem susitarimais kartu reglamentuojami komerciniai VFAB ir Ryanair ryšiai. Komisijos nuomone, dėl toliau išdėstytų priežasčių tas pat taikoma ir rinkodaros susitarimui su AMS.

| (233) | Yra keli požymiai, rodantys, kad šiuos susitarimus reikia vertinti kaip vieną priemonę, nes jie sudaryti vykdant tą patį sandorį. |
| --- | --- |

(233)

Yra keli požymiai, rodantys, kad šiuos susitarimus reikia vertinti kaip vieną priemonę, nes jie sudaryti vykdant tą patį sandorį.

| (234) | Pirmiausia, AMS yra bendrovės Ryanair 100 proc. patronuojamoji bendrovė. Rinkodaros susitarimą AMS vardu pasirašė Edwardas Wilsonas, tuo metu buvęs AMS direktoriumi ir kartu Ryanair direktoriumi. Taikant valstybės pagalbos taisykles, AMS ir Ryanair laikomos viena įmone, nes AMS, kontroliuojama bendrovės Ryanair ir paisanti šios interesų, veikia kaip tarpininkė. Vertinant šiuos susitarimus, tai taip pat galima numanyti ir iš fakto, kad rinkodaros susitarimo preambulėje nustatyta, kad „<...> www.ryanair.com, Airijos pigių skrydžių bendrovės Ryanair interneto svetainė“. |
| --- | --- |

(234)

Pirmiausia, AMS yra bendrovės Ryanair 100 proc. patronuojamoji bendrovė. Rinkodaros susitarimą AMS vardu pasirašė Edwardas Wilsonas, tuo metu buvęs AMS direktoriumi ir kartu Ryanair direktoriumi. Taikant valstybės pagalbos taisykles, AMS ir Ryanair laikomos viena įmone, nes AMS, kontroliuojama bendrovės Ryanair ir paisanti šios interesų, veikia kaip tarpininkė. Vertinant šiuos susitarimus, tai taip pat galima numanyti ir iš fakto, kad rinkodaros susitarimo preambulėje nustatyta, kad „<...> www.ryanair.com, Airijos pigių skrydžių bendrovės Ryanair interneto svetainė“.

| (235) | Be to, aišku, kad šie rinkodaros susitarimai, nors formaliai sudaryti VFAB ir AMS, yra papildomi 2005 m. susitarimo, t. y. VFAB ir Ryanair2005 m. sausio 31 d. susitarimo dėl oro uosto mokesčių, raštai. Iš to aiškiai matyti, kad abi šalys neatsiejo susitarimų dėl oro uosto paslaugų ir rinkodaros paslaugų susitarimo ir laikė juos vieno komercinio susitarimo dalimi (Komisija taip pat atkreipia dėmesį, kad, nors du papildomus rugpjūčio 1 d. raštus oficialiai sudarė VFAB ir AMS, jie vis tiek pasirašyti Ryanair Ltd. vardu). |
| --- | --- |

(235)

Be to, aišku, kad šie rinkodaros susitarimai, nors formaliai sudaryti VFAB ir AMS, yra papildomi 2005 m. susitarimo, t. y. VFAB ir Ryanair2005 m. sausio 31 d. susitarimo dėl oro uosto mokesčių, raštai. Iš to aiškiai matyti, kad abi šalys neatsiejo susitarimų dėl oro uosto paslaugų ir rinkodaros paslaugų susitarimo ir laikė juos vieno komercinio susitarimo dalimi (Komisija taip pat atkreipia dėmesį, kad, nors du papildomus rugpjūčio 1 d. raštus oficialiai sudarė VFAB ir AMS, jie vis tiek pasirašyti Ryanair Ltd. vardu).

| (236) | Antra, 2010 m. rinkodaros susitarimo su AMS pirmajame skirsnyje „Susitarimo paskirtis“ nurodyta, kad susitarimas yra „[...]“. Ši formuluotė nedviprasmiškai rodo tiesioginį paslaugų susitarimo ir šio rinkodaros susitarimo ryšį, nes vienas nebūtų buvęs sudarytas be kito. Rinkodaros susitarimas sudarytas dėl to, kad sudarytas susitarimas dėl oro uosto paslaugų ir dėl to, kad Ryanair teikia paslaugas. Iš tikrųjų, preambulėje taip pat teigiama, kad VFAB ketina Ryanair keleiviams reklamuoti turizmo ir verslo galimybes regione. |
| --- | --- |

(236)

Antra, 2010 m. rinkodaros susitarimo su AMS pirmajame skirsnyje „Susitarimo paskirtis“ nurodyta, kad susitarimas yra „[...]“. Ši formuluotė nedviprasmiškai rodo tiesioginį paslaugų susitarimo ir šio rinkodaros susitarimo ryšį, nes vienas nebūtų buvęs sudarytas be kito. Rinkodaros susitarimas sudarytas dėl to, kad sudarytas susitarimas dėl oro uosto paslaugų ir dėl to, kad Ryanair teikia paslaugas. Iš tikrųjų, preambulėje taip pat teigiama, kad VFAB ketina Ryanair keleiviams reklamuoti turizmo ir verslo galimybes regione.

| (237) | Trečia, rinkodaros susitarimo preambulėje teigiama, kad VFAB nusprendė „tarptautiniams oro keleiviams aktyviai reklamuoti Vestmanlandą ir Vesterosą kaip atostogų vietą, taip pat kaip patrauklų verslo centrą“. Tai rodo, kad rinkodaros susitarimas buvo sudarytas pirmiausia ir konkrečiai siekiant galimiems Ryanair klientams reklamuoti būtent Vesteroso oro uostą (ir aplinkinę vietovę Vestmanlandą). |
| --- | --- |

(237)

Trečia, rinkodaros susitarimo preambulėje teigiama, kad VFAB nusprendė „tarptautiniams oro keleiviams aktyviai reklamuoti Vestmanlandą ir Vesterosą kaip atostogų vietą, taip pat kaip patrauklų verslo centrą“. Tai rodo, kad rinkodaros susitarimas buvo sudarytas pirmiausia ir konkrečiai siekiant galimiems Ryanair klientams reklamuoti būtent Vesteroso oro uostą (ir aplinkinę vietovę Vestmanlandą).

| (238) | Apibendrinant, VFAB ir AMS sudarytas rinkos paslaugų susitarimas yra nedalomai susijęs su Ryanair ir VFAB pasirašytais susitarimais dėl oro uosto paslaugų. Iš pirmiau aprašytų aplinkybių matyti, kad rinkodaros susitarimai nebūtų buvę sudaryti be susitarimų dėl oro uosto paslaugų. Iš tikrųjų, rinkodaros susitarime aiškiai nurodyta, kad jis pagrįstas Ryanair maršrutu Vesterosas–Londonas, ir jame iš esmės numatytos rinkodaros paslaugos, kuriomis siekiama reklamuoti tą maršrutą. |
| --- | --- |

(238)

Apibendrinant, VFAB ir AMS sudarytas rinkos paslaugų susitarimas yra nedalomai susijęs su Ryanair ir VFAB pasirašytais susitarimais dėl oro uosto paslaugų. Iš pirmiau aprašytų aplinkybių matyti, kad rinkodaros susitarimai nebūtų buvę sudaryti be susitarimų dėl oro uosto paslaugų. Iš tikrųjų, rinkodaros susitarime aiškiai nurodyta, kad jis pagrįstas Ryanair maršrutu Vesterosas–Londonas, ir jame iš esmės numatytos rinkodaros paslaugos, kuriomis siekiama reklamuoti tą maršrutą.

| (239) | Dėl šių priežasčių Komisija mano, kad, siekiant nustatyti, ar susitarimai yra valstybės pagalbos priemonės, VFAB ir Ryanair sudarytus susitarimus dėl oro uosto paslaugų ir 2010 m. rugpjūčio 1 ir 17 d. rinkodaros susitarimą dera vertinti kartu. |
| --- | --- |

(239)

Dėl šių priežasčių Komisija mano, kad, siekiant nustatyti, ar susitarimai yra valstybės pagalbos priemonės, VFAB ir Ryanair sudarytus susitarimus dėl oro uosto paslaugų ir 2010 m. rugpjūčio 1 ir 17 d. rinkodaros susitarimą dera vertinti kartu.

Vesteroso oro uosto ir kitų Europos oro uostų galimybių lyginimas

| (240) | Švedija ir Ryanair tvirtino, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo vertinimas turėtų būti atliekamas lyginant VFAB ir Ryanair bei AMS pasirašytų komercinių susitarimų sąlygas su panašių kituose oro uostuose sudarytų susitarimų sąlygomis. |
| --- | --- |

(240)

Švedija ir Ryanair tvirtino, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo vertinimas turėtų būti atliekamas lyginant VFAB ir Ryanair bei AMS pasirašytų komercinių susitarimų sąlygas su panašių kituose oro uostuose sudarytų susitarimų sąlygomis.

| (241) | Pagal naujas rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo taikymo gaires, į pagalbą konkretaus oro uosto paslaugomis besinaudojančiam oro vežėjui gali būti iš principo neatsižvelgiama, jeigu oro uosto paslaugų kaina atitinka rinkos kainą arba atliekant ex ante analizę galima įrodyti, kad oro uosto ir oro vežėjo susitarimas lems teigiamą papildomą oro uosto pelno padidėjimą. Tačiau, kalbant apie pirmąjį būdą (lyginimą su rinkos kaina), Komisija abejoja, kad šiuo metu būtų galima nustatyti tinkamą lyginamąjį kriterijų, pagal kurį būtų nustatyta tikra oro uostų teikiamų paslaugų rinkos kaina. Todėl Komisija mano, kad ex ante laipsniško pelningumo analizė yra tinkamiausias kriterijus vertinant oro uostų ir pavienių oro vežėjų susitarimus. |
| --- | --- |

(241)

Pagal naujas rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo taikymo gaires, į pagalbą konkretaus oro uosto paslaugomis besinaudojančiam oro vežėjui gali būti iš principo neatsižvelgiama, jeigu oro uosto paslaugų kaina atitinka rinkos kainą arba atliekant ex ante analizę galima įrodyti, kad oro uosto ir oro vežėjo susitarimas lems teigiamą papildomą oro uosto pelno padidėjimą. Tačiau, kalbant apie pirmąjį būdą (lyginimą su rinkos kaina), Komisija abejoja, kad šiuo metu būtų galima nustatyti tinkamą lyginamąjį kriterijų, pagal kurį būtų nustatyta tikra oro uostų teikiamų paslaugų rinkos kaina. Todėl Komisija mano, kad ex ante laipsniško pelningumo analizė yra tinkamiausias kriterijus vertinant oro uostų ir pavienių oro vežėjų susitarimus.

| (242) | Reikėtų atkreipti dėmesį, kad apskritai taikyti rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, remiantis vidutine kaina kitose panašiose rinkose, gali būti naudinga, jeigu tokią kainą galima pagrįstai nustatyti ar gauti iš kitų rinkos rodiklių. Tačiau šis metodas nėra toks tinkamas vertinant oro uosto paslaugas, nes oro uostų išlaidų ir pajamų struktūra paprastai gerokai skiriasi. Taip yra dėl to, kad išlaidos ir pajamos priklauso nuo to, kiek išplėtotas oro uostas, oro uostu besinaudojančių oro vežėjų skaičiaus, oro uosto pajėgumo vertinant pagal keleivių srautus, infrastruktūros būklės ir susijusių investicijų, reguliavimo sistemos (ji gali skirtis valstybėse narėse), taip pat bet kokių skolų ar įsipareigojimų, kuriuos oro uostas yra anksčiau prisiėmęs. |
| --- | --- |

(242)

Reikėtų atkreipti dėmesį, kad apskritai taikyti rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, remiantis vidutine kaina kitose panašiose rinkose, gali būti naudinga, jeigu tokią kainą galima pagrįstai nustatyti ar gauti iš kitų rinkos rodiklių. Tačiau šis metodas nėra toks tinkamas vertinant oro uosto paslaugas, nes oro uostų išlaidų ir pajamų struktūra paprastai gerokai skiriasi. Taip yra dėl to, kad išlaidos ir pajamos priklauso nuo to, kiek išplėtotas oro uostas, oro uostu besinaudojančių oro vežėjų skaičiaus, oro uosto pajėgumo vertinant pagal keleivių srautus, infrastruktūros būklės ir susijusių investicijų, reguliavimo sistemos (ji gali skirtis valstybėse narėse), taip pat bet kokių skolų ar įsipareigojimų, kuriuos oro uostas yra anksčiau prisiėmęs.

| (243) | Be to, kaip galima matyti šiuo atveju, oro uostų ir oro vežėjų komercinė praktika ne visada būna grindžiama tik skelbiamu mokesčių sąrašu. Veikiau, šie komerciniai ryšiai būna labai skirtingi. Tai apima dalijimąsi rizika, susijusia su keleivių srautais ir bet kokia susijusia komercine ir finansine atsakomybe, standartines paskatų schemas ir rizikos pasiskirstymo pokyčius per susitarimų galiojimo laikotarpį. Vadinasi, vieno sandorio iš tikrųjų negalima palyginti su kitu remiantis apyvartos kaina arba vienam keleiviui tenkančia kaina. |
| --- | --- |

(243)

Be to, kaip galima matyti šiuo atveju, oro uostų ir oro vežėjų komercinė praktika ne visada būna grindžiama tik skelbiamu mokesčių sąrašu. Veikiau, šie komerciniai ryšiai būna labai skirtingi. Tai apima dalijimąsi rizika, susijusia su keleivių srautais ir bet kokia susijusia komercine ir finansine atsakomybe, standartines paskatų schemas ir rizikos pasiskirstymo pokyčius per susitarimų galiojimo laikotarpį. Vadinasi, vieno sandorio iš tikrųjų negalima palyginti su kitu remiantis apyvartos kaina arba vienam keleiviui tenkančia kaina.

| (244) | Galiausiai, darant prielaidą, kad, remiantis tinkama lyginamąja analize, būtų galima nustatyti, kad su įvairiais sandoriais, kurių atžvilgiu atliekamas šis vertinimas, susijusios kainos yra lygios rinkos kainoms arba didesnės už rinkos kainas, nustatytas remiantis lyginamąja sandorių imtimi, Komisija vis tiek iš to negalėtų padaryti išvados, kad šie sandoriai atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo kriterijų, jeigu paaiškėtų, kad, kai sandoriai buvo sudaryti, oro uostą valdanti įmonė tikėjosi, kad dėl jų papildomos išlaidos bus didesnės negu papildomos pajamos. Taigi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas neturės paskatų siūlyti prekes ar paslaugas lyginamąja rinkos kaina, jeigu dėl to jis patirtų papildomų nuostolių. |
| --- | --- |

(244)

Galiausiai, darant prielaidą, kad, remiantis tinkama lyginamąja analize, būtų galima nustatyti, kad su įvairiais sandoriais, kurių atžvilgiu atliekamas šis vertinimas, susijusios kainos yra lygios rinkos kainoms arba didesnės už rinkos kainas, nustatytas remiantis lyginamąja sandorių imtimi, Komisija vis tiek iš to negalėtų padaryti išvados, kad šie sandoriai atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo kriterijų, jeigu paaiškėtų, kad, kai sandoriai buvo sudaryti, oro uostą valdanti įmonė tikėjosi, kad dėl jų papildomos išlaidos bus didesnės negu papildomos pajamos. Taigi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas neturės paskatų siūlyti prekes ar paslaugas lyginamąja rinkos kaina, jeigu dėl to jis patirtų papildomų nuostolių.

| (245) | Tokiomis aplinkybėmis Komisija mano, kad, atsižvelgiant į visą jos turimą informaciją, laipsniško pelningumo ex ante analizė yra geriausias būdas vertinti, ar dėl VFAB ir Ryanair komercinių ryšių bendrovei Ryanair buvo suteiktas pranašumas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(245)

Tokiomis aplinkybėmis Komisija mano, kad, atsižvelgiant į visą jos turimą informaciją, laipsniško pelningumo ex ante analizė yra geriausias būdas vertinti, ar dėl VFAB ir Ryanair komercinių ryšių bendrovei Ryanair buvo suteiktas pranašumas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

7.4.1.6.   Papildomų išlaidų ir pajamų vertinimas

| (246) | Siekiant įvertinti, ar oro uosto ir oro vežėjo sudarytas susitarimas atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo kriterijų, turėtų būti atsižvelgta į numatomas su oro susisiekimu nesusijusios veiklos pajamas iš oro vežėjo veiklos, kartu su oro uosto mokesčiais (be mokesčių atskaitos, rinkodaros paramos ar paskatų schemų). Analogiškai – reikia atsižvelgti į visas numatomas papildomas oro uosto išlaidas, susijusias su oro vežėjo veikla oro uoste. Tokios papildomos išlaidos gali apimti visų kategorijų išlaidas ar investicijas, pavyzdžiui, papildomas personalo, įrangos ir investicines išlaidas, susijusias su oro vežėjo veikla oro uoste. Pavyzdžiui, jeigu oro uostui reikia išplėsti esamą arba pastatyti naują terminalą ar kitą infrastruktūros objektą tam, kad pirmiausia būtų patenkinti konkretaus oro vežėjo poreikiai, į tokias išlaidas turėtų būti atsižvelgiama apskaičiuojant papildomas išlaidas. Tačiau, taikant rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo kriterijų, į išlaidas, kurias oro uostas vis tiek turėtų patirti net tuo atveju, jei nebūtų sudarytas susitarimas su oro vežėju, neturėtų būti atsižvelgiama. |
| --- | --- |

(246)

Siekiant įvertinti, ar oro uosto ir oro vežėjo sudarytas susitarimas atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo kriterijų, turėtų būti atsižvelgta į numatomas su oro susisiekimu nesusijusios veiklos pajamas iš oro vežėjo veiklos, kartu su oro uosto mokesčiais (be mokesčių atskaitos, rinkodaros paramos ar paskatų schemų). Analogiškai – reikia atsižvelgti į visas numatomas papildomas oro uosto išlaidas, susijusias su oro vežėjo veikla oro uoste. Tokios papildomos išlaidos gali apimti visų kategorijų išlaidas ar investicijas, pavyzdžiui, papildomas personalo, įrangos ir investicines išlaidas, susijusias su oro vežėjo veikla oro uoste. Pavyzdžiui, jeigu oro uostui reikia išplėsti esamą arba pastatyti naują terminalą ar kitą infrastruktūros objektą tam, kad pirmiausia būtų patenkinti konkretaus oro vežėjo poreikiai, į tokias išlaidas turėtų būti atsižvelgiama apskaičiuojant papildomas išlaidas. Tačiau, taikant rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo kriterijų, į išlaidas, kurias oro uostas vis tiek turėtų patirti net tuo atveju, jei nebūtų sudarytas susitarimas su oro vežėju, neturėtų būti atsižvelgiama.

| (247) | Be to, norint paneigti, kad dėl oro uostą valdančiai įmonei suteiktos suderinamos pagalbos įgyjamas pranašumas neperduodamas konkrečiai oro transporto bendrovei, oro uosto infrastruktūra turi galėti naudotis visi oro vežėjai, ji neturi būti skirta vienam konkrečiam oro vežėjui. |
| --- | --- |

(247)

Be to, norint paneigti, kad dėl oro uostą valdančiai įmonei suteiktos suderinamos pagalbos įgyjamas pranašumas neperduodamas konkrečiai oro transporto bendrovei, oro uosto infrastruktūra turi galėti naudotis visi oro vežėjai, ji neturi būti skirta vienam konkrečiam oro vežėjui.

| (248) | Remdamasi tuo, Komisija vertins, ar VFAB ir Ryanair susitarimai, įskaitant rinkodaros susitarimus su AMS, lems teigiamą papildomą oro uosto pelno padidėjimą. Šis vertinimas turi būti atliekamas atsižvelgiant į oro uosto padėtį susitarimų su Ryanair sudarymo metu ir į tuo metu numatytą verslo plėtrą. |
| --- | --- |

(248)

Remdamasi tuo, Komisija vertins, ar VFAB ir Ryanair susitarimai, įskaitant rinkodaros susitarimus su AMS, lems teigiamą papildomą oro uosto pelno padidėjimą. Šis vertinimas turi būti atliekamas atsižvelgiant į oro uosto padėtį susitarimų su Ryanair sudarymo metu ir į tuo metu numatytą verslo plėtrą.

| (249) | 2001 m. Vesteroso oro uostas buvo labai mažai naudojamas. XX a. paskutinįjį dešimtmetį oro uostas taikė verslo modelį, pagal kurį tradiciniai oro vežėjai, iš esmės SAS, užtikrino reguliarius skrydžius šalies viduje ir į kelis užsienio miestus, daugiausia į Oslą ir Kopenhagą, ir tai buvo patrauklu verslo keleiviams iš Vesteroso regiono, kuriems svarbiausia buvo greitas susisiekimas, o kaina – palyginti nesvarbi. Pavyzdžiui, 1999 ir 2000 m. SAS 4 kartus per dieną skraidino į Kopenhagą, o Skyways – 3 kartus per dieną į Geteborgą, 3 kartus per dieną į Malmę ir 2 kartus per dieną į Kopenhagą. |
| --- | --- |

(249)

2001 m. Vesteroso oro uostas buvo labai mažai naudojamas. XX a. paskutinįjį dešimtmetį oro uostas taikė verslo modelį, pagal kurį tradiciniai oro vežėjai, iš esmės SAS, užtikrino reguliarius skrydžius šalies viduje ir į kelis užsienio miestus, daugiausia į Oslą ir Kopenhagą, ir tai buvo patrauklu verslo keleiviams iš Vesteroso regiono, kuriems svarbiausia buvo greitas susisiekimas, o kaina – palyginti nesvarbi. Pavyzdžiui, 1999 ir 2000 m. SAS 4 kartus per dieną skraidino į Kopenhagą, o Skyways – 3 kartus per dieną į Geteborgą, 3 kartus per dieną į Malmę ir 2 kartus per dieną į Kopenhagą.

| (250) | Šis verslo modelis ėmė nebepasiteisinti šio amžiaus pirmojo dešimtmečio pradžioje, kai įmonės ėmė daugiau dėmesio skirti išlaidoms, o šią padėtį dar pablogino po 2001 m. rugsėjo 11 d. teroristinių išpuolių sumažėjęs oro keleivių skaičius. Taigi SAS 2002 m. visiškai nutraukė skrydžius iš Vesteroso oro uosto, o 2004 m. iš Vesteroso oro uosto pasitraukė kelis SAS maršrutus perėmusi bendrovė Skyways. Nuo tada tradicinių oro vežėjų veikla Vesteroso oro uoste buvo labai ribota, kaip matyti iš 1 lentelės. |
| --- | --- |

(250)

Šis verslo modelis ėmė nebepasiteisinti šio amžiaus pirmojo dešimtmečio pradžioje, kai įmonės ėmė daugiau dėmesio skirti išlaidoms, o šią padėtį dar pablogino po 2001 m. rugsėjo 11 d. teroristinių išpuolių sumažėjęs oro keleivių skaičius. Taigi SAS 2002 m. visiškai nutraukė skrydžius iš Vesteroso oro uosto, o 2004 m. iš Vesteroso oro uosto pasitraukė kelis SAS maršrutus perėmusi bendrovė Skyways. Nuo tada tradicinių oro vežėjų veikla Vesteroso oro uoste buvo labai ribota, kaip matyti iš 1 lentelės.

| (251) | Taigi 2001 m. Vesteroso oro uostui teko pripažinti, kad jo klientai tradiciniai oro vežėjai galvoja nutraukti savo veiklą oro uoste ir nebenori sudaryti jokių ilgalaikių susitarimų, dėl kurių oro uostas gautų stabilių ilgalaikių pajamų. |
| --- | --- |

(251)

Taigi 2001 m. Vesteroso oro uostui teko pripažinti, kad jo klientai tradiciniai oro vežėjai galvoja nutraukti savo veiklą oro uoste ir nebenori sudaryti jokių ilgalaikių susitarimų, dėl kurių oro uostas gautų stabilių ilgalaikių pajamų.

| (252) | 2001 m. Vesteroso oro uostas buvo labai menkai naudojamas. Apskaičiuotas turimas maksimalus pajėgumas buvo maždaug 950 000 išvykstančių keleivių per metus, o faktinis keleivių skaičius – 93 487, t. y. mažiau nei 10 proc. |
| --- | --- |

(252)

2001 m. Vesteroso oro uostas buvo labai menkai naudojamas. Apskaičiuotas turimas maksimalus pajėgumas buvo maždaug 950 000 išvykstančių keleivių per metus, o faktinis keleivių skaičius – 93 487, t. y. mažiau nei 10 proc.

| (253) | Kartu, oro uostas veikė patirdamas dideles fiksuotąsias išlaidas, o didžioji jų dalis, remiantis Švedijos pateiktais skaičiais, buvo priskirtina su oro vežėjų veikla oro uoste nesusijusiai veiklai, kuri 2000–2010 m. sudarė 72–92 proc. eismo oro uoste (44). Ir atvirkščiai, komercinių oro vežėjų veikla visada laipsniškai didino oro uosto pelningumą. |
| --- | --- |

(253)

Kartu, oro uostas veikė patirdamas dideles fiksuotąsias išlaidas, o didžioji jų dalis, remiantis Švedijos pateiktais skaičiais, buvo priskirtina su oro vežėjų veikla oro uoste nesusijusiai veiklai, kuri 2000–2010 m. sudarė 72–92 proc. eismo oro uoste (44). Ir atvirkščiai, komercinių oro vežėjų veikla visada laipsniškai didino oro uosto pelningumą.

| (254) | Tuo metu buvo natūralu galvoti apie pigių skrydžių bendrovių veiklos plėtrą oro uoste. Remiantis Švedijos vyriausybės Įmonių ministerijos duomenimis, pateiktais 1999 m. ataskaitoje dėl Vesteroso oro uosto perspektyvų (45), buvo tikimasi, kad pigių skrydžių bendrovių rinkos dalis Europoje pagal keleivių skaičių padidės nuo 3 proc. iki 12 proc., ir buvo tikimasi, kad tokia raida būtų itin aktuali platesniame Stokholmo regione, kurio gyventojai labai dažnai keliauja. Iš tikrųjų, kiti oro uostai, pavyzdžiui, Skavstos, tuo metu atliko tokį pat vertinimą ir panašiai pakeitė savo verslo modelius. |
| --- | --- |

(254)

Tuo metu buvo natūralu galvoti apie pigių skrydžių bendrovių veiklos plėtrą oro uoste. Remiantis Švedijos vyriausybės Įmonių ministerijos duomenimis, pateiktais 1999 m. ataskaitoje dėl Vesteroso oro uosto perspektyvų (45), buvo tikimasi, kad pigių skrydžių bendrovių rinkos dalis Europoje pagal keleivių skaičių padidės nuo 3 proc. iki 12 proc., ir buvo tikimasi, kad tokia raida būtų itin aktuali platesniame Stokholmo regione, kurio gyventojai labai dažnai keliauja. Iš tikrųjų, kiti oro uostai, pavyzdžiui, Skavstos, tuo metu atliko tokį pat vertinimą ir panašiai pakeitė savo verslo modelius.

| (255) | Tokiomis aplinkybėmis VFAB numatė sudaryti susitarimus su bendrove Ryanair, kuri, priešingai veiklą oro uoste mažinančiai SAS ir kitiems tradiciniams oro vežėjams, buvo pasirengusi užmegzti ilgalaikius sutartinius ryšius ir užtikrinti mažiausią keleivių skaičių, kuriam esant būtų didinamas laipsniškas oro uosto pelningumas. Komisija mano, kad privati oro uostą valdanti įmonė tokioje pat padėtyje būtų tikriausiai laikiusis tokios pat strategijos kaip VFAB, nes tai buvo vienintelė pagrįsta galimybė padidinti keleivių srautą oro uoste, taigi ir oro uosto pajamas. |
| --- | --- |

(255)

Tokiomis aplinkybėmis VFAB numatė sudaryti susitarimus su bendrove Ryanair, kuri, priešingai veiklą oro uoste mažinančiai SAS ir kitiems tradiciniams oro vežėjams, buvo pasirengusi užmegzti ilgalaikius sutartinius ryšius ir užtikrinti mažiausią keleivių skaičių, kuriam esant būtų didinamas laipsniškas oro uosto pelningumas. Komisija mano, kad privati oro uostą valdanti įmonė tokioje pat padėtyje būtų tikriausiai laikiusis tokios pat strategijos kaip VFAB, nes tai buvo vienintelė pagrįsta galimybė padidinti keleivių srautą oro uoste, taigi ir oro uosto pajamas.

| (256) | Šiuo atžvilgiu Ryanair pateikė ataskaitą, kurią parengti buvo pasamdyta konsultacinė įmonė Oxera ir kurioje ex ante vertinamas tikėtinas VFAB ir Ryanair susitarimų pelningumas. |
| --- | --- |

(256)

Šiuo atžvilgiu Ryanair pateikė ataskaitą, kurią parengti buvo pasamdyta konsultacinė įmonė Oxera ir kurioje ex ante vertinamas tikėtinas VFAB ir Ryanair susitarimų pelningumas.

| (257) | Ataskaitoje nagrinėjamas tikėtinas 2001, 2003 ir 2005 m. VFAB ir Ryanair susitarimų, taip pat VFAB ir AMS rinkodaros paslaugų susitarimo pelningumas. Tikėtinas pelningumas buvo vertintas pasirašant kiekvieną susitarimą, t. y. papildomos pajamos, kurių VFAB galėjo tikėtis dėl susitarimų (toliau – papildomos pajamos), buvo lyginamos su papildomomis išlaidomis, kurių VFAB galėjo tikėtis dėl susitarimų (toliau – papildomos išlaidos). Atliekant šį vertinimą taip pat atsižvelgiama į susitarimų dėl oro uosto paslaugų ir rinkodaros susitarimų pelningumo bendro vertinimo poveikį, ir tai dėl 232–239 konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių Komisija laiko tinkamu būdu. |
| --- | --- |

(257)

Ataskaitoje nagrinėjamas tikėtinas 2001, 2003 ir 2005 m. VFAB ir Ryanair susitarimų, taip pat VFAB ir AMS rinkodaros paslaugų susitarimo pelningumas. Tikėtinas pelningumas buvo vertintas pasirašant kiekvieną susitarimą, t. y. papildomos pajamos, kurių VFAB galėjo tikėtis dėl susitarimų (toliau – papildomos pajamos), buvo lyginamos su papildomomis išlaidomis, kurių VFAB galėjo tikėtis dėl susitarimų (toliau – papildomos išlaidos). Atliekant šį vertinimą taip pat atsižvelgiama į susitarimų dėl oro uosto paslaugų ir rinkodaros susitarimų pelningumo bendro vertinimo poveikį, ir tai dėl 232–239 konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių Komisija laiko tinkamu būdu.

| (258) | Oxera vertinimas grindžiamas dokumentais ir duomenimis, kurie buvo turėti derybų dėl susitarimų metu, taip pat naudojami laikotarpių iki kiekvieno susitarimo duomenys, kad pasirašymo metu būtų galima daryti prielaidas dėl pagrįstų lūkesčių. Analizė grindžiama kelių parametrų prognozėmis: bendro keleivių srauto Vesteroso oro uoste (remiantis iki pasirašant kiekvieną susitarimą buvusiu viso srauto dydžiu, padidintu dėl tariamo Europos oro eismo srautų didėjimo), Ryanair keleivių srauto (remiantis Ryanair veiklos rezultatų duomenimis iki pasirašant kiekvieną susitarimą), su oro susisiekimu susijusios veiklos pajamų (remiantis mokesčiais, dėl kurių susitarta susitarimuose, ir tikėtinomis keleivių skaičiaus prognozėmis), su oro susisiekimu nesusijusios veiklos pajamų (prognozės, pagrįstos veiklos rezultatų duomenimis iki pasirašant kiekvieną susitarimą), papildomų veiklos išlaidų (remiantis VFAB ex ante sąmatomis), papildomų rinkodaros išlaidų ir investicinių sąnaudų (tiek, kiek tikėtasi, kad pastarosios bus grąžintos su oro vežėjais pasirašius komercinius susitarimus). Siekdama patikrinti šių ex ante prielaidų tvirtumą VFAB pateikė 2000–2010 m. su oro susisiekimu susijusios veiklos pajamų, su oro susisiekimu nesusijusios veiklos pajamų, veiklos išlaidų ir kapitalo išlaidų duomenis. |
| --- | --- |

(258)

Oxera vertinimas grindžiamas dokumentais ir duomenimis, kurie buvo turėti derybų dėl susitarimų metu, taip pat naudojami laikotarpių iki kiekvieno susitarimo duomenys, kad pasirašymo metu būtų galima daryti prielaidas dėl pagrįstų lūkesčių. Analizė grindžiama kelių parametrų prognozėmis: bendro keleivių srauto Vesteroso oro uoste (remiantis iki pasirašant kiekvieną susitarimą buvusiu viso srauto dydžiu, padidintu dėl tariamo Europos oro eismo srautų didėjimo), Ryanair keleivių srauto (remiantis Ryanair veiklos rezultatų duomenimis iki pasirašant kiekvieną susitarimą), su oro susisiekimu susijusios veiklos pajamų (remiantis mokesčiais, dėl kurių susitarta susitarimuose, ir tikėtinomis keleivių skaičiaus prognozėmis), su oro susisiekimu nesusijusios veiklos pajamų (prognozės, pagrįstos veiklos rezultatų duomenimis iki pasirašant kiekvieną susitarimą), papildomų veiklos išlaidų (remiantis VFAB ex ante sąmatomis), papildomų rinkodaros išlaidų ir investicinių sąnaudų (tiek, kiek tikėtasi, kad pastarosios bus grąžintos su oro vežėjais pasirašius komercinius susitarimus). Siekdama patikrinti šių ex ante prielaidų tvirtumą VFAB pateikė 2000–2010 m. su oro susisiekimu susijusios veiklos pajamų, su oro susisiekimu nesusijusios veiklos pajamų, veiklos išlaidų ir kapitalo išlaidų duomenis.

| (259) | Siekiant suvokti, kokį poveikį susitarimų pelningumui turės tam tikri neigiami veiksniai, įvairiais būdais buvo tikrintas prognozių jautrumas. Buvo tikrinamas pagrindinio atvejo, t. y. 258 konstatuojamojoje dalyje nurodytomis prielaidomis pagrįsto scenarijaus, jautrumas šiems veiksniams: i) skaičiuojant grynąją dabartinę vertę taikomai 10 proc. diskonto normai, užuot taikius Komisijos orientacinių normų pranešime nustatytas orientacines normas; ii) keleivių srautui (bendrovės Ryanair ir oro uoste), pagrįstam faktiniais veiklos rezultatais, o ne ex ante prielaidomis; ii) papildomoms veiklos išlaidoms, apskaičiuotoms taikant regresijos modelį, kai įverčiai tikrinami ir koreguojami pagal faktinį keleivių skaičiaus pokyčių poveikį oro uosto veiklos išlaidoms. |
| --- | --- |

(259)

Siekiant suvokti, kokį poveikį susitarimų pelningumui turės tam tikri neigiami veiksniai, įvairiais būdais buvo tikrintas prognozių jautrumas. Buvo tikrinamas pagrindinio atvejo, t. y. 258 konstatuojamojoje dalyje nurodytomis prielaidomis pagrįsto scenarijaus, jautrumas šiems veiksniams: i) skaičiuojant grynąją dabartinę vertę taikomai 10 proc. diskonto normai, užuot taikius Komisijos orientacinių normų pranešime nustatytas orientacines normas; ii) keleivių srautui (bendrovės Ryanair ir oro uoste), pagrįstam faktiniais veiklos rezultatais, o ne ex ante prielaidomis; ii) papildomoms veiklos išlaidoms, apskaičiuotoms taikant regresijos modelį, kai įverčiai tikrinami ir koreguojami pagal faktinį keleivių skaičiaus pokyčių poveikį oro uosto veiklos išlaidoms.

| (260) | Vertinimo rezultatas – susitarimų sudarymo metu manyta, kad visi susitarimai bus pelningi. Iš tikrųjų, net ir esant nepalankiausių sąlygų scenarijams (t. y. tikrinant jautrumą), kiekvieno susitarimo grynoji dabartinė vertė buvo teigiama. Taigi, esant nepalankiausiam scenarijui, 2001 m. susitarimo grynoji dabartinė vertė buvo 5,8 mln. SEK, 2003 m. susitarimo – 8,7 mln. SEK, 2005 m. susitarimo (su 2008 m. rinkodaros susitarimu) – 15,87 mln. SEK, o 2010 m. rinkodaros susitarimo – 9,9 mln. SEK. Atlikus bendrą visų susitarimų grynosios dabartinės vertės vertinimą (patikrinimą), matyti, kad grynoji dabartinė vertė būtų 22,2 mln. SEK esant pagrindiniam scenarijui ir 13,7 mln. SEK esant nepalankiausiam scenarijui. |
| --- | --- |

(260)

Vertinimo rezultatas – susitarimų sudarymo metu manyta, kad visi susitarimai bus pelningi. Iš tikrųjų, net ir esant nepalankiausių sąlygų scenarijams (t. y. tikrinant jautrumą), kiekvieno susitarimo grynoji dabartinė vertė buvo teigiama. Taigi, esant nepalankiausiam scenarijui, 2001 m. susitarimo grynoji dabartinė vertė buvo 5,8 mln. SEK, 2003 m. susitarimo – 8,7 mln. SEK, 2005 m. susitarimo (su 2008 m. rinkodaros susitarimu) – 15,87 mln. SEK, o 2010 m. rinkodaros susitarimo – 9,9 mln. SEK. Atlikus bendrą visų susitarimų grynosios dabartinės vertės vertinimą (patikrinimą), matyti, kad grynoji dabartinė vertė būtų 22,2 mln. SEK esant pagrindiniam scenarijui ir 13,7 mln. SEK esant nepalankiausiam scenarijui.

| (261) | Todėl vertinimo išvada tokia – remiantis ex ante analize tikėtinas įvairių susitarimų, kuriuos apima šis tyrimas, pelningumas buvo teigiamas net darant konservatyviąsias prielaidas. |
| --- | --- |

(261)

Todėl vertinimo išvada tokia – remiantis ex ante analize tikėtinas įvairių susitarimų, kuriuos apima šis tyrimas, pelningumas buvo teigiamas net darant konservatyviąsias prielaidas.

| (262) | Komisija mano, kad šis vertinimas, kurio nepaneigia jokie atliekant oficialų tyrimą pateikti įrodymai, yra patikimas ir juo pagrindžiama išvada, kad panašiomis aplinkybėmis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas greičiausiai būtų sudaręs panašius susitarimus. |
| --- | --- |

(262)

Komisija mano, kad šis vertinimas, kurio nepaneigia jokie atliekant oficialų tyrimą pateikti įrodymai, yra patikimas ir juo pagrindžiama išvada, kad panašiomis aplinkybėmis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas greičiausiai būtų sudaręs panašius susitarimus.

| (263) | Be to, Komisija pažymi, kad Švedija pateikė išsamią finansinę ex post informaciją, iš kurios inter alia matyti Ryanair ir visų kitų Vesteroso oro uoste skrydžius vykdančių oro vežėjų papildomos išlaidos ir pajamos laikotarpiu, kurį apima oficialus tyrimas. Ši informacija apibendrinta 6 lentelėje (joje visos rinkodaros susitarimų su Ryanair ir AMS išlaidos priskirtos Ryanair veiklos išlaidoms). Komisija atkreipia dėmesį, kad šiais duomenimis, nors jie ir pagrįsti ex post duomenimis, patvirtinamas ex ante vertinimas, kad sandoriai su Ryanair padidintų Vesteroso oro uosto pelningumą.

  6 lentelė


  Papildomos oro vežėjų išlaidos ir pajamos Vesteroso oro uoste (visos sumos nurodytos EUR)














  Metai | Bendros kiekvieno oro vežėjo pajamos (susijusios ir nesusijusios su oro susisiekimu) | Konkrečių oro vežėjų veiklos išlaidos (46) | Laipsniškas pelningumas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Oro vežėjas A
  SAS | Oro vežėjas B
  Ryanair | Oro vežėjas C
  Kita | Oro vežėjas A
  SAS | Oro vežėjas B
  Ryanair | Oro vežėjas C
  Kita | Ryanair | Visi oro vežėjai |
| 2001 m. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2002 m. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2003 m. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2004 m. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2005 m. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2006 m. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2007 m. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2008 m. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2009 m. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2010 m. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(263)

Be to, Komisija pažymi, kad Švedija pateikė išsamią finansinę ex post informaciją, iš kurios inter alia matyti Ryanair ir visų kitų Vesteroso oro uoste skrydžius vykdančių oro vežėjų papildomos išlaidos ir pajamos laikotarpiu, kurį apima oficialus tyrimas. Ši informacija apibendrinta 6 lentelėje (joje visos rinkodaros susitarimų su Ryanair ir AMS išlaidos priskirtos Ryanair veiklos išlaidoms). Komisija atkreipia dėmesį, kad šiais duomenimis, nors jie ir pagrįsti ex post duomenimis, patvirtinamas ex ante vertinimas, kad sandoriai su Ryanair padidintų Vesteroso oro uosto pelningumą.

6 lentelė

Papildomos oro vežėjų išlaidos ir pajamos Vesteroso oro uoste (visos sumos nurodytos EUR)

Metai

Bendros kiekvieno oro vežėjo pajamos (susijusios ir nesusijusios su oro susisiekimu)

Konkrečių oro vežėjų veiklos išlaidos (46)

Laipsniškas pelningumas

Oro vežėjas A

SAS

Oro vežėjas B

Ryanair

Oro vežėjas C

Kita

Oro vežėjas A

SAS

Oro vežėjas B

Ryanair

Oro vežėjas C

Kita

Ryanair

Visi oro vežėjai

2001 m.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2002 m.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2003 m.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2004 m.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2005 m.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2006 m.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2007 m.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2008 m.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2009 m.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2010 m.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (264) | Kalbant apie ex ante prielaidą tuo metu, kai buvo sudaryti VFAB ir Ryanair susitarimai, Švedija paaiškino, kad šiomis aplinkybėmis, nors nebuvo oficialaus ir visaverčio verslo plano, VFAB buvo aišku, kad susitarimai lems teigiamą papildomą oro uosto pelno padidėjimą. Kadangi oro uostas buvo nepakankamai naudojamas, iš tikrųjų buvo galima tikėtis, kad papildomos išlaidos dėl Ryanair veiklos galėtų būti palyginti ribotos. |
| --- | --- |

(264)

Kalbant apie ex ante prielaidą tuo metu, kai buvo sudaryti VFAB ir Ryanair susitarimai, Švedija paaiškino, kad šiomis aplinkybėmis, nors nebuvo oficialaus ir visaverčio verslo plano, VFAB buvo aišku, kad susitarimai lems teigiamą papildomą oro uosto pelno padidėjimą. Kadangi oro uostas buvo nepakankamai naudojamas, iš tikrųjų buvo galima tikėtis, kad papildomos išlaidos dėl Ryanair veiklos galėtų būti palyginti ribotos.

| (265) | Pasak Švedijos, ex ante buvo tikimasi, kad oro uosto mokesčiai, dėl kurių susitarta 2001 m. susitarimu, ir su oro susisiekimu nesusijusios veiklos pajamos padengs papildomas išlaidas, atsirandančias dėl susitarimo, ir kad VFAB per metus gaus [...] SEK pelną. |
| --- | --- |

(265)

Pasak Švedijos, ex ante buvo tikimasi, kad oro uosto mokesčiai, dėl kurių susitarta 2001 m. susitarimu, ir su oro susisiekimu nesusijusios veiklos pajamos padengs papildomas išlaidas, atsirandančias dėl susitarimo, ir kad VFAB per metus gaus [...] SEK pelną.

| (266) | 2003 m. susitarimo pasirašymo metu VFAB galėjo remtis faktiniais finansiniais Ryanair veiklos 2001–2002 m. rezultatais, ir tai patvirtino 2001 m. ex ante vertinimą, kad sandoris lems teigiamą papildomą pelno padidėjimą. Remdamasi tuo, kas tuo metu buvo žinoma, VFAB įvertino, kad dėl 2003 m. susitarimu padarytų pakeitimų būtų padengtos papildomos išlaidos, atsirandančios dėl Ryanair susitarimų, ir VFAB duotų metinį [...] SEK pelną. Kai buvo sudarytas 2005 m. susitarimas, VFAB galėjo remtis 2001–2004 m. faktiniais Ryanair veiklos oro uoste, lėmusios pastovų teigiamą papildomą oro uosto pelno didėjimą, rezultatais. VFAB tuo metu buvo įvertinusi, kad oro uosto mokesčiai, kartu su dėl susitarimo gaunamomis su oro susisiekimu nesusijusios veiklos pajamomis, padengs išlaidas, atsirandančias dėl Ryanair veiklos, ir nuo 2007 m. oro uostas pradės gauti metinį [...] SEK pelną. |
| --- | --- |

(266)

2003 m. susitarimo pasirašymo metu VFAB galėjo remtis faktiniais finansiniais Ryanair veiklos 2001–2002 m. rezultatais, ir tai patvirtino 2001 m. ex ante vertinimą, kad sandoris lems teigiamą papildomą pelno padidėjimą. Remdamasi tuo, kas tuo metu buvo žinoma, VFAB įvertino, kad dėl 2003 m. susitarimu padarytų pakeitimų būtų padengtos papildomos išlaidos, atsirandančios dėl Ryanair susitarimų, ir VFAB duotų metinį [...] SEK pelną. Kai buvo sudarytas 2005 m. susitarimas, VFAB galėjo remtis 2001–2004 m. faktiniais Ryanair veiklos oro uoste, lėmusios pastovų teigiamą papildomą oro uosto pelno didėjimą, rezultatais. VFAB tuo metu buvo įvertinusi, kad oro uosto mokesčiai, kartu su dėl susitarimo gaunamomis su oro susisiekimu nesusijusios veiklos pajamomis, padengs išlaidas, atsirandančias dėl Ryanair veiklos, ir nuo 2007 m. oro uostas pradės gauti metinį [...] SEK pelną.

| (267) | 2006 m. bendrovei LFV Holding pasitraukus iš bendrovės VFAB, Vesteroso miestas, siekdamas nuspręsti dėl būsimos savo strategijos, kai liko vieninteliu akcininku (kaip nurodyta 224 konstatuojamojoje dalyje), taip pat atliko oro uosto verslo perspektyvų apžvalgą. Tuo metu miestas svarstė kelis scenarijus, visų pirma a) įprastinės veiklos, t. y. toliau laikytis esamos komercinės strategijos ir nekeisti išlaidų struktūros arba b) išlaikyti esamą oro uosto mastą ir veiklos kryptį – išsaugoti Ryanair veiklą, – bet kartu siekti sumažinti išlaidas darbuotojams pagal bazinio oro uosto modelį. Iš šio vertinimo buvo matyti, kad b scenarijus, t. y. tęsti veiklą laikantis esamų komercinių principų, įskaitant susitarimus su Ryanair, kartu siekiant sumažinti išlaidas darbuotojams, finansiniu požiūriu būtų naudingiausias, nes miestui sumažėtų nuostoliai, palyginti su kitomis svarstytomis komercinėmis galimybėmis. Vadinasi, ši analizė patvirtino vertinimą, kad susitarimai su Ryanair (įskaitant rinkodaros susitarimus) ekonominiu požiūriu buvo racionalūs. |
| --- | --- |

(267)

2006 m. bendrovei LFV Holding pasitraukus iš bendrovės VFAB, Vesteroso miestas, siekdamas nuspręsti dėl būsimos savo strategijos, kai liko vieninteliu akcininku (kaip nurodyta 224 konstatuojamojoje dalyje), taip pat atliko oro uosto verslo perspektyvų apžvalgą. Tuo metu miestas svarstė kelis scenarijus, visų pirma a) įprastinės veiklos, t. y. toliau laikytis esamos komercinės strategijos ir nekeisti išlaidų struktūros arba b) išlaikyti esamą oro uosto mastą ir veiklos kryptį – išsaugoti Ryanair veiklą, – bet kartu siekti sumažinti išlaidas darbuotojams pagal bazinio oro uosto modelį. Iš šio vertinimo buvo matyti, kad b scenarijus, t. y. tęsti veiklą laikantis esamų komercinių principų, įskaitant susitarimus su Ryanair, kartu siekiant sumažinti išlaidas darbuotojams, finansiniu požiūriu būtų naudingiausias, nes miestui sumažėtų nuostoliai, palyginti su kitomis svarstytomis komercinėmis galimybėmis. Vadinasi, ši analizė patvirtino vertinimą, kad susitarimai su Ryanair (įskaitant rinkodaros susitarimus) ekonominiu požiūriu buvo racionalūs.

| (268) | Vertindama oro uosto ir oro vežėjo susitarimus, Komisija taip pat turėtų atsižvelgti į tai, kokiu mastu susitarimai gali būti laikomi įgyvendinančiais bendrą oro uosto strategiją, kuri turėtų padėti užtikrinti oro uosto pelningumą bent ilguoju laikotarpiu. Šiuo atžvilgiu Komisija turi atsižvelgti į faktinius susitarimų sudarymo metu turėtus įrodymus ir pokyčius, kurių galima pagrįstai tikėtis, visų pirma į vyraujančias rinkos sąlygas, ypač reikia atsižvelgti į rinkos pokyčius, kuriuos paskatino oro transporto rinkos liberalizavimas, patekimą į rinką, pigių skrydžių bendrovių ir kitų tiesioginius skrydžius vykdančių oro vežėjų plėtrą, oro uostų sektoriaus organizacinės ir ekonominės struktūros pokyčius, taip pat funkcijų, kurių oro uostai ėmėsi, įvairinimo ir sudėtingumo laipsnį, didėjančią oro vežėjų ir oro uostų konkurenciją, dėl kintančių vyraujančių rinkos sąlygų neaiškią ekonominę aplinką ar kitą ekonominės aplinkos neapibrėžtumą. Komisija atkreipia dėmesį, kad, kaip aprašyta 249–255 konstatuojamosiose dalyse, buvo kelios priežastys (pavyzdžiui, tai, kad pasitraukė tradiciniai oro vežėjai, taip pat tai, kad buvo laipsniškai pelningų ilgalaikių susitarimų, užtikrinančių tam tikrą keleivių, besirenkančių komerciniu požiūriu dinamiškas pigių skrydžių bendroves, skaičių, perspektyva), dėl kurių Vesteroso oro uostas manė, kad komerciniai susitarimai su Ryanair, lėmę teigiamą papildomą VAFB pelningumą, buvo būtina strategijos dalis norint užtikrinti būsimą gyvybingumą ir pelningumą. |
| --- | --- |

(268)

Vertindama oro uosto ir oro vežėjo susitarimus, Komisija taip pat turėtų atsižvelgti į tai, kokiu mastu susitarimai gali būti laikomi įgyvendinančiais bendrą oro uosto strategiją, kuri turėtų padėti užtikrinti oro uosto pelningumą bent ilguoju laikotarpiu. Šiuo atžvilgiu Komisija turi atsižvelgti į faktinius susitarimų sudarymo metu turėtus įrodymus ir pokyčius, kurių galima pagrįstai tikėtis, visų pirma į vyraujančias rinkos sąlygas, ypač reikia atsižvelgti į rinkos pokyčius, kuriuos paskatino oro transporto rinkos liberalizavimas, patekimą į rinką, pigių skrydžių bendrovių ir kitų tiesioginius skrydžius vykdančių oro vežėjų plėtrą, oro uostų sektoriaus organizacinės ir ekonominės struktūros pokyčius, taip pat funkcijų, kurių oro uostai ėmėsi, įvairinimo ir sudėtingumo laipsnį, didėjančią oro vežėjų ir oro uostų konkurenciją, dėl kintančių vyraujančių rinkos sąlygų neaiškią ekonominę aplinką ar kitą ekonominės aplinkos neapibrėžtumą. Komisija atkreipia dėmesį, kad, kaip aprašyta 249–255 konstatuojamosiose dalyse, buvo kelios priežastys (pavyzdžiui, tai, kad pasitraukė tradiciniai oro vežėjai, taip pat tai, kad buvo laipsniškai pelningų ilgalaikių susitarimų, užtikrinančių tam tikrą keleivių, besirenkančių komerciniu požiūriu dinamiškas pigių skrydžių bendroves, skaičių, perspektyva), dėl kurių Vesteroso oro uostas manė, kad komerciniai susitarimai su Ryanair, lėmę teigiamą papildomą VAFB pelningumą, buvo būtina strategijos dalis norint užtikrinti būsimą gyvybingumą ir pelningumą.

| (269) | Komisija taip pat pažymi, kad Vesteroso oro uosto infrastruktūra gali naudotis visi oro vežėjai, ji nėra skirta konkrečiam oro vežėjui. Komisija taip pat pažymi, kad, kaip matyti iš 6 lentelės, oro vežėjų veikla Vesteroso oro uoste buvo laipsniškai pelninga per visą laikotarpį, kurį apima šis sprendimas. |
| --- | --- |

(269)

Komisija taip pat pažymi, kad Vesteroso oro uosto infrastruktūra gali naudotis visi oro vežėjai, ji nėra skirta konkrečiam oro vežėjui. Komisija taip pat pažymi, kad, kaip matyti iš 6 lentelės, oro vežėjų veikla Vesteroso oro uoste buvo laipsniškai pelninga per visą laikotarpį, kurį apima šis sprendimas.

| (270) | Atsižvelgdama į tai ir sutikdama, jog ex ante buvo galima tikėtis, kad veikla, kurią lėmė susitarimai su Ryanair, duos papildomų pajamų, Komisija sutinka, kad sudarydama susitarimus dėl oro uosto mokesčių (4 priemonė) su Ryanair ir rinkodaros susitarimus su Ryanair ir AMS (5 priemonė) VFAB veikė kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas. Todėl bendrovėms Ryanair ir AMS priemonėmis nesuteiktas joks ekonominis pranašumas. |
| --- | --- |

(270)

Atsižvelgdama į tai ir sutikdama, jog ex ante buvo galima tikėtis, kad veikla, kurią lėmė susitarimai su Ryanair, duos papildomų pajamų, Komisija sutinka, kad sudarydama susitarimus dėl oro uosto mokesčių (4 priemonė) su Ryanair ir rinkodaros susitarimus su Ryanair ir AMS (5 priemonė) VFAB veikė kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas. Todėl bendrovėms Ryanair ir AMS priemonėmis nesuteiktas joks ekonominis pranašumas.

8.   IŠVADA

| (271) | Komisija nustato, kad Švedija, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, 2003–2010 m. bendrovei VFAB neteisėtai teikė akcininkų įnašus. Tačiau Komisija nustato, kad ši valstybės pagalba yra suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(271)

Komisija nustato, kad Švedija, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, 2003–2010 m. bendrovei VFAB neteisėtai teikė akcininkų įnašus. Tačiau Komisija nustato, kad ši valstybės pagalba yra suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

| (272) | Komisija nustato, kad bendrovės VFAB bendrovei Västerås Flygfastigheter AB mokėta nuoma (2 priemonė) nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(272)

Komisija nustato, kad bendrovės VFAB bendrovei Västerås Flygfastigheter AB mokėta nuoma (2 priemonė) nėra valstybės pagalba.

| (273) | Komisija nustato, kad Švedija, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, 2001–2010 m. neteisėtai įgyvendino vietos oro uostų schemą (3 priemonė). Tačiau ši pagalbos schema yra suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(273)

Komisija nustato, kad Švedija, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, 2001–2010 m. neteisėtai įgyvendino vietos oro uostų schemą (3 priemonė). Tačiau ši pagalbos schema yra suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

| (274) | Komisija nustato, kad VFAB ir Ryanair bei AMS komerciniai susitarimai (4 ir 5 priemonės) nėra valstybės pagalba, |
| --- | --- |

(274)

Komisija nustato, kad VFAB ir Ryanair bei AMS komerciniai susitarimai (4 ir 5 priemonės) nėra valstybės pagalba,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės pagalba, kurią Švedija įgyvendino 2003–2010 m. bendrovei VFAB teikdama akcininkų įnašus (1 priemonė), yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.

2 straipsnis

Valstybės pagalbos schema, kurią Švedija įgyvendino 2001–2010 m. bendrovei VFAB ir kitiems oro uostams, kuriems taikyta vietos oro uostų schema, teikdama veiklos paramą (3 priemonė), yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.

3 straipsnis

Nuoma, kurią 2003–2010 m. bendrovė VFAB mokėjo bendrovei Västerås Flygfastigheter AB (2 priemonė), nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.

4 straipsnis

Oro uosto mokesčiai, kuriuos 2001–2010 m. bendrovė VFAB buvo nustačiusi bendrovei Ryanair (4 priemonė), nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.

5 straipsnis

Rinkodaros parama, kurią 2001, 2008 ir 2010 m. bendrovė VFAB suteikė bendrovėms Ryanair ir AMS (5 priemonė), nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.

6 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Švedijos Karalystei.

Priimta Briuselyje 2014 m. spalio 1 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL C 172, 2012 6 16, p. 27.

1

(2)  Plg. su 1 išnaša.

2

(3)  Komisijos komunikatas „Valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms gairės“ (OL C 99, 2014 4 4, p. 3).

3

(4)  Žr. 3 išnašą.

4

(5)  Bendrijos gairės dėl oro uostų finansavimo ir valstybės pagalbos oro transporto bendrovių veiklai iš regioninių oro uostų pradėti (OL C 312, 2005 12 9, p. 1).

5

(6)  2014 m. aviacijos gairių 171 konstatuojamoji dalis.

6

(7)  OL C 113, 2014 4 15, p. 30.

7

(8)  Pasak Švedijos valdžios institucijų, Ryanair savo veiklą Vesteroso oro uoste buvo nutraukusi nuo 2006 m. spalio mėn. pabaigos iki 2007 m. vasario 12 d.

8

Ryanair

(9)  Atstumas nurodytas kelių kilometrais artimiausiu maršrutu. Šaltinis – maps.google.com, juo naudotasi 2014 m. birželio 30 d.

9

(10)  Kadangi dalis oro uosto eksploatacijos tenka įmonei Västerås Flygfastigheter AB, skaičiai apima ir su nekilnojamuoju turtu susijusią veiklą.

10

Västerås Flygfastigheter AB

(11)  ŠCAI gali nustatyti privalomus nuostatus dėl oro uosto mokesčių, taikytinų civiliniams oro uostams, bet laikotarpiu, kurį apima šis sprendimas, tokių nuostatų nebuvo.

11

(12)  Švedijos valdžios institucijos pateikė sąrašus, galiojusius 2004 ir 2007 m. Norėdami gauti daugiau informacijos žr. sprendimą pradėti tyrimą.

12

(13)  Nors susitarimas buvo pasirašytas 2002 m. kovo 11 d., jis turėjo būti taikomas atgaline data nuo 2001 m. balandžio 1 d. (iki 2011 m. kovo mėn.).

13

(14)  Informacijai taikomas įpareigojimas saugoti profesinę paslaptį.

14

(15)  Maršrutas – tai skrydis į oro uostą, o tada skrydis iš oro uosto.

15

(16)  Dėl sandorio buvo susitarta dviem papildomais raštais, pridedamais prie 2005 m. susitarimo (abu pasirašyti 2010 m. rugpjūčio 1 d.), ir rinkodaros paslaugų susitarimu (pasirašytu 2010 m. rugpjūčio 17 d.).

16

(17)  Šiuo atžvilgiu Komisija nusprendė, kad visai nesvarbu, jog dalis rinkodaros paramos buvo suteikta per Ryanair patronuojamąją bendrovę AMS, o ne skirta tiesiogiai Ryanair. Komisija atkreipė dėmesį, kad tuo metu, kai buvo pasirašyti susitarimai, Ryanair tiesiogiai kontroliavo AMS ir net, pasirodo, ji AMS vardu pasirašė vieną iš papildomų raštų. Be to, VFAB ir AMS rinkodaros paslaugų susitarime teigiama, kad „Ryanair įsipareigoja nustatyti maršrutus iš Londono Stanstedo oro uosto į VST ir jais skraidinti 4 kartus per savaitę <...>“.

17

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair įsipareigoja nustatyti maršrutus iš Londono Stanstedo oro uosto į VST ir jais skraidinti 4 kartus per savaitę <...>

(18)  1998 m. birželio 18 d. Sprendimo Komisija prieš Italiją, C-35/96, Rink. p. I-3851, 36 punktas; 1991 m. balandžio 23 d. Sprendimo Höfner ir Elser, C-41/90, Rink. p. I-1979, 21 punktas; 1995 m. lapkričio 16 d. Sprendimo Fédération Francaise des Sociétés d'Assurances prieš Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, C-244/94, Rink. p. I-4013, 14 punktas; 1997 m. gruodžio 11 d. Sprendimo Job Centre, C-55/96, Rink. p. I-7119, 21 punktas.

18

Komisija prieš Italiją,

Höfner ir Elser

Fédération Francaise des Sociétés d'Assurances prieš Ministère de l'Agriculture et de la Pêche,

Job Centre

(19)  Žr., pavyzdžiui, 1998 m. birželio 18 d. Sprendimo Komisija prieš Italiją, C-35/96, Rink. p. I-3851, 36 punktą; ir 2000 m. rugsėjo 12 d. Sprendimo Pavlov, sujungtos bylos C-180/98–184/98, Rink. p. I-6451, 75 punktą.

19

Komisija prieš Italiją,

Pavlov

(20)  2011 m. kovo 24 d. Sprendimas Flughafen Leipzig-Halle GmbH ir Mitteldeutsche Flughafen AG prieš Komisiją ir Freistaat Sachsen ir Land Sachsen-Anhalt prieš Komisiją, sujungtos bylos T-455/08 ir T-443/08, (toliau – sprendimas dėl Leipcigo-Halės oro uosto), dar nepaskelbta Rinkinyje. Taip pat žr. 2000 m. gruodžio 12 d. Sprendimo Aéroports de Paris prieš Komisiją, T-128/89, (toliau – Sprendimas Aéroports de Paris), Rink. p. II-3929, patvirtino ETT 2002 m. spalio 24 d. Sprendimu, C-82/01 P, Rink. I-9297, ir 2008 m. gruodžio 17 d. Sprendimu Ryanair prieš Komisiją, T-196/04 (toliau – Sprendimas Charleroi), Rink. p. II-3643, 88 punktą.

20

Flughafen Leipzig-Halle GmbH ir Mitteldeutsche Flughafen AG prieš Komisiją

Freistaat Sachsen ir Land Sachsen-Anhalt prieš Komisiją

Aéroports de Paris prieš Komisiją

Aéroports de Paris

Ryanair prieš Komisiją

Charleroi

(21)  Žr., pavyzdžiui, 1993 m. vasario 17 d. Sprendimą Poucet prieš AGV ir Pistre prieš Cancave P, sujungtos bylos C-159/91 ir C160/91, Rink. p. I-0637.

21

Poucet prieš AGV ir Pistre prieš Cancave P

(22)  Sprendimo dėl Leipcigo-Halės oro uosto 42–43 punktai.

22

(23)  Žr., pavyzdžiui, 1994 m. sausio 19 d. Sprendimą SAT Fluggesellschaft prieš Eurokontrolę, C-364/92, Rink. p. I-43.

23

SAT Fluggesellschaft prieš Eurokontrolę

(24)  2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimas Nr. 309/2002 „Oro eismo saugumas: išlaidų, susijusių su 2001 m. rugsėjo 11 d. teroro aktais, kompensavimas“.

24

(25)  1997 m. kovo 18 d. Sprendimas Cali & Figli prieš Servizi ecologici porto di Genova, C 343/95, Rink. p. I-1547; 2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimas Nr. 309/2002; 2002 m. spalio 16 d. Komisijos sprendimas Nr. 438/2002 dėl pagalbos valdžios institucijos užduotims vykdyti Belgijos uostų sektoriuje.

25

Cali & Figli prieš Servizi ecologici porto di Genova

(26)  2014 m. aviacijos gairių 22 punkto 8 papunktis.

26

(27)  2002 m. gegužės 16 d. Sprendimas Prancūzija prieš Komisiją (Stardust Marine), C-482/99, Rink. p. I-4397.

27

Prancūzija prieš Komisiją

Stardust Marine

(28)  2011 m. gegužės 12 d. Sprendimo Nord-Pas-de-Calais, sujungtos bylos T-267/08 ir T-279/08, Rink. p. I-1999, 108 punktas.

28

Nord-Pas-de-Calais

(29)  2003 m. liepos 24 d. Sprendimo Altmark Trans GmbH ir Regierungspräsidium Magdeburg prieš Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (sprendimas Altmark), C-280/00, Rink. p. I-7747, 86–93 punktai.

29

Altmark Trans GmbH ir Regierungspräsidium Magdeburg prieš Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

Altmark

(30)  Įstatuose, galiojusiuose 2000 m. gruodžio 28 d. – 2007 m. sausio 28 d.

30

(31)  Įstatuose, galiojančiuose nuo 2007 m. sausio 23 d.

31

(32)  2012 m. birželio 5 d. Sprendimo Komisija prieš Electricité de France (EDF), dar nepaskelbtas, 84 punktas.

32

Komisija prieš Electricité de France (EDF)

(33)  2012 m. liepos 16 d. VFAB pastabų 3.3 skirsnis.

33

(34)  1998 m. balandžio 30 d. Sprendimas Het Vlaamse Gewest prieš Komisiją, T-214/95, Rink. p. II-717.

34

Het Vlaamse Gewest prieš Komisiją

(35)  Šaltinis – www.transportstyrelsen.se.

35

(36)  Pavyzdžiui, 2000 m. Arlandos oro uoste buvo 18 263 926 keleiviai, o 2010 m. – 16 948 127 (šaltinis – www.transportstyrelsen.se).

36

(37)  Žr. Sprendimo pradėti tyrimą 62 ir 62 punktus.

37

(38)  Šiame sprendime svarbu schema, galiojusi iki 2010 m.

38

(39)  Kaip apibrėžta gairių 21 punkte.

39

(40)  Skavstos oro uoste keleivių skaičius padidėjo nuo 980 000 2003 m. iki 1 350 000 2004 m. Šaltinis – Skavstos oro uosto interneto svetainė, http://www.skavsta.se/bulletin/3/kort-om-skavsta-passagerare.asp.

40

(41)  Keleivių skaičius 2003 ir 2004 m., duomenys iš http://www.transportstyrelsen.se/Global/Luftfart/Statistik_och_analys/pass2004.pdf.

41

(42)  Žr., pavyzdžiui, http://www.Västerås .se/politikdemokrati/stadensorganisation/bolag/Sidor/bolag.aspx.

42

(43)  2000 m. spalio 18 d. VFAB direktorių valdybos posėdžio protokolas.

43

(44)  Vertinama pagal skrydžius į oro uostą, VFAB pateikti Transportstyrelsen duomenys.

44

Transportstyrelsen

(45)  Luftfartsverket Km/DL 69.245, 2000 m. sausio 15 d.

45

Luftfartsverket Km/DL 69.245

(46)  Visos išlaidos, sumokėtos pagal rinkodaros susitarimus su Ryanair ir AMS, priskirtos Ryanair veiklos išlaidoms.

46

Ryanair

Ryanair

---

| 4.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 207/73 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 207/73

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2015/1345

2015 m. liepos 31 d.

dėl nuorodų į virvelių ir įveriamųjų virvelių vaikiškuose drabužiuose, nešiojamųjų lopšių ir atramų, saugos užtvarų ir buitinių vystyklių standartus skelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/95/EB

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2001 m. gruodžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos (1), ypač į jos 4 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą;

kadangi:

| (1) | Direktyvos 2001/95/EB 3 straipsnio 1 dalimi gamintojai įpareigojami pateikti rinkai tik saugius gaminius; |
| --- | --- |

(1)

Direktyvos 2001/95/EB 3 straipsnio 1 dalimi gamintojai įpareigojami pateikti rinkai tik saugius gaminius;

| (2) | pagal Direktyvos 2001/95/EB 3 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą gaminys turi būti laikomas saugiu (atsižvelgiant į riziką ir rizikos kategorijas, kurioms taikomi atitinkami nacionaliniai standartai), kai jis atitinka neprivalomus nacionalinius standartus, kuriais perkeliami Europos standartai, nuorodas į kuriuos pagal tos direktyvos 4 straipsnį Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

(2)

pagal Direktyvos 2001/95/EB 3 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą gaminys turi būti laikomas saugiu (atsižvelgiant į riziką ir rizikos kategorijas, kurioms taikomi atitinkami nacionaliniai standartai), kai jis atitinka neprivalomus nacionalinius standartus, kuriais perkeliami Europos standartai, nuorodas į kuriuos pagal tos direktyvos 4 straipsnį Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| (3) | pagal Direktyvos 2001/95/EB 4 straipsnio 1 dalį Europos standartus nustato Europos standartizacijos organizacijos pagal Komisijos suteiktus įgaliojimus; |
| --- | --- |

(3)

pagal Direktyvos 2001/95/EB 4 straipsnio 1 dalį Europos standartus nustato Europos standartizacijos organizacijos pagal Komisijos suteiktus įgaliojimus;

| (4) | pagal Direktyvos 2001/95/EB 4 straipsnio 2 dalį Komisija skelbia nuorodas į tokius standartus; |
| --- | --- |

(4)

pagal Direktyvos 2001/95/EB 4 straipsnio 2 dalį Komisija skelbia nuorodas į tokius standartus;

| (5) | 2000 m. lapkričio 27 d. Komisija Europos standartizacijos komitetui (ESK) suteikė įgaliojimą M/309 parengti Europos saugos standartus, kuriais siekiama išvengti vaikiškų drabužių virvelių ir įveriamųjų virvelių keliamo pasismaugimo, susižalojimo ir įstrigimo pavojaus; |
| --- | --- |

(5)

2000 m. lapkričio 27 d. Komisija Europos standartizacijos komitetui (ESK) suteikė įgaliojimą M/309 parengti Europos saugos standartus, kuriais siekiama išvengti vaikiškų drabužių virvelių ir įveriamųjų virvelių keliamo pasismaugimo, susižalojimo ir įstrigimo pavojaus;

| (6) | gavęs Komisijos įgaliojimą CEN patvirtino standartą EN 14682:2014 „Vaikų drabužių sauga. Virvelės ir įveriamosios virvelės vaikiškuose drabužiuose. Techniniai reikalavimai“, kuris pakeičia standartą EN 14682:2007. Standartas EN 14682:2014 atitinka įgaliojimą M/309 ir Direktyvoje 2001/95/EB nustatytą bendrą saugos reikalavimą. Todėl nuoroda į jį turėtų būti paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje pakeičiant nuorodą į standartą EN 14682:2007; |
| --- | --- |

(6)

gavęs Komisijos įgaliojimą CEN patvirtino standartą EN 14682:2014 „Vaikų drabužių sauga. Virvelės ir įveriamosios virvelės vaikiškuose drabužiuose. Techniniai reikalavimai“, kuris pakeičia standartą EN 14682:2007. Standartas EN 14682:2014 atitinka įgaliojimą M/309 ir Direktyvoje 2001/95/EB nustatytą bendrą saugos reikalavimą. Todėl nuoroda į jį turėtų būti paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje pakeičiant nuorodą į standartą EN 14682:2007;

| (7) | 1997 m. gruodžio 16 d. Komisija suteikė įgaliojimus M/264 Europos standartizacijos komitetui (CEN) ir Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetui (CENELEC) vartotojų saugos, susijusios su vaikų priežiūros gaminiais, srityje; |
| --- | --- |

(7)

1997 m. gruodžio 16 d. Komisija suteikė įgaliojimus M/264 Europos standartizacijos komitetui (CEN) ir Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetui (CENELEC) vartotojų saugos, susijusios su vaikų priežiūros gaminiais, srityje;

| (8) | gavęs Komisijos įgaliojimą CEN patvirtino standartą EN 1466:2014 „Vaikų naudojami ir jo priežiūros gaminiai. Nešiojamieji lopšiai ir atramos. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai“, kuris pakeičia standartą EN 1466:2004. Standartas EN 1466:2014 atitinka įgaliojimą M/264 ir Direktyvoje 2001/95/EB nustatytą bendrą saugos reikalavimą. Todėl nuoroda į jį turėtų būti paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje pakeičiant nuorodą į standartą EN 1466:2004; |
| --- | --- |

(8)

gavęs Komisijos įgaliojimą CEN patvirtino standartą EN 1466:2014 „Vaikų naudojami ir jo priežiūros gaminiai. Nešiojamieji lopšiai ir atramos. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai“, kuris pakeičia standartą EN 1466:2004. Standartas EN 1466:2014 atitinka įgaliojimą M/264 ir Direktyvoje 2001/95/EB nustatytą bendrą saugos reikalavimą. Todėl nuoroda į jį turėtų būti paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje pakeičiant nuorodą į standartą EN 1466:2004;

| (9) | reaguodamas į įgaliojimą M/264 Europos standartizacijos komitetas (CEN) patvirtino ir standartą EN 1930:2011 „Vaiko naudojami ir jo priežiūros gaminiai. Saugos užtvaros. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai“ ir standartus EN 12221-1:2008 + A1:2013 „Vaiko naudojami ir jo priežiūros gaminiai. Buitinės vystyklės. 1 dalis. Saugos reikalavimai“ ir EN 12221-2:2008 + A1:2013 „Vaiko naudojami ir jo priežiūros gaminiai. Buitinės vystyklės. 2 dalis. Bandymo metodai“; |
| --- | --- |

(9)

reaguodamas į įgaliojimą M/264 Europos standartizacijos komitetas (CEN) patvirtino ir standartą EN 1930:2011 „Vaiko naudojami ir jo priežiūros gaminiai. Saugos užtvaros. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai“ ir standartus EN 12221-1:2008 + A1:2013 „Vaiko naudojami ir jo priežiūros gaminiai. Buitinės vystyklės. 1 dalis. Saugos reikalavimai“ ir EN 12221-2:2008 + A1:2013 „Vaiko naudojami ir jo priežiūros gaminiai. Buitinės vystyklės. 2 dalis. Bandymo metodai“;

| (10) | Europos standartai EN 1930:2011, EN 12221-1:2008+A1:2013 ir EN 12221-2:2008+A1:2013 atitinka įgaliojimą M/264 ir Direktyvoje 2001/95/EB nustatytą bendrą saugos reikalavimą. Todėl nuorodos į juos turėtų būti paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

(10)

Europos standartai EN 1930:2011, EN 12221-1:2008+A1:2013 ir EN 12221-2:2008+A1:2013 atitinka įgaliojimą M/264 ir Direktyvoje 2001/95/EB nustatytą bendrą saugos reikalavimą. Todėl nuorodos į juos turėtų būti paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| (11) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Direktyva 2001/95/EB įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(11)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Direktyva 2001/95/EB įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje skelbiamos šių standartų nuorodos:

| a) | EN 14682:2014 „Vaikų drabužių sauga. Virvelės ir įveriamosios virvelės vaikų drabužiuose. Techniniai reikalavimai“; |
| --- | --- |

a)

EN 14682:2014 „Vaikų drabužių sauga. Virvelės ir įveriamosios virvelės vaikų drabužiuose. Techniniai reikalavimai“;

| b) | EN 1466:2014 „Vaiko naudojami ir jo priežiūros gaminiai. Nešiojamieji lopšiai ir atramos. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai“; |
| --- | --- |

b)

EN 1466:2014 „Vaiko naudojami ir jo priežiūros gaminiai. Nešiojamieji lopšiai ir atramos. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai“;

| c) | EN 1930:2011 „Vaiko naudojami ir jo priežiūros gaminiai. Saugos užtvaros. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai“; |
| --- | --- |

c)

EN 1930:2011 „Vaiko naudojami ir jo priežiūros gaminiai. Saugos užtvaros. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai“;

| d) | EN 12221-1: 2008 + A1:2013 „Vaiko naudojami ir jo priežiūros gaminiai. Buitinės vystyklės. 1 dalis. Saugos reikalavimai“; |
| --- | --- |

d)

EN 12221-1: 2008 + A1:2013 „Vaiko naudojami ir jo priežiūros gaminiai. Buitinės vystyklės. 1 dalis. Saugos reikalavimai“;

| e) | EN 12221-2: 2008 + A1:2013 „Vaiko naudojami ir jo priežiūros gaminiai. Buitinės vystyklės. 2 dalis. Bandymo metodai“. |
| --- | --- |

e)

EN 12221-2: 2008 + A1:2013 „Vaiko naudojami ir jo priežiūros gaminiai. Buitinės vystyklės. 2 dalis. Bandymo metodai“.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 31 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 11, 2002 1 15, p. 4.

1

---

Klaidų ištaisymas

| 4.8.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 207/75 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 207/75

---

2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/95/ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2013/34/ES nuostatos dėl tam tikrų didžiųjų įmonių ir grupių nefinansinės ir įvairovės informacijos atskleidimo, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 330, 2014 m. lapkričio 15 d.
  )

2 puslapis, 9 konstatuojamoji dalis:

yra:

| „(9) | pateikdamos tą informaciją įmonės, kurioms taikoma ši direktyva, gali remtis nacionalinėmis sistemomis, Sąjungos sistemomis, kaip antai Aplinkosaugos vadybos ir audito sistema (EMAS), arba tarptautinėmis sistemomis, kaip antai Jungtinių Tautų (JT) pasauliniu susitarimu, Verslo ir žmogaus teisių pagrindiniais principais, kuriais įgyvendinama JT sistema „Apsaugoti, gerbti, padėti“, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) gairėmis daugiašalėms įmonėms, Tarptautinės standartizacijos organizacijos (ISO) 26000 standartu, Tarptautinės darbo organizacijos trišale deklaracija dėl daugiašalių įmonių ir socialinės politikos principų, Visuotine ataskaitų teikimo iniciatyva ar kitomis pripažintomis tarptautinėmis sistemomis;“, |
| --- | --- |

„(9)

pateikdamos tą informaciją įmonės, kurioms taikoma ši direktyva, gali remtis nacionalinėmis sistemomis, Sąjungos sistemomis, kaip antai Aplinkosaugos vadybos ir audito sistema (EMAS), arba tarptautinėmis sistemomis, kaip antai Jungtinių Tautų (JT) pasauliniu susitarimu, Verslo ir žmogaus teisių pagrindiniais principais, kuriais įgyvendinama JT sistema „Apsaugoti, gerbti, padėti“, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) gairėmis daugiašalėms įmonėms, Tarptautinės standartizacijos organizacijos (ISO) 26000 standartu, Tarptautinės darbo organizacijos trišale deklaracija dėl daugiašalių įmonių ir socialinės politikos principų, Visuotine ataskaitų teikimo iniciatyva ar kitomis pripažintomis tarptautinėmis sistemomis;“,

turi būti:

| „(9) | pateikdamos tą informaciją įmonės, kurioms taikoma ši direktyva, gali remtis nacionalinėmis sistemomis, Sąjungos sistemomis, kaip antai Aplinkosaugos vadybos ir audito sistema (EMAS), arba tarptautinėmis sistemomis, kaip antai Jungtinių Tautų (JT) pasauliniu susitarimu, Verslo ir žmogaus teisių pagrindiniais principais, kuriais įgyvendinama JT sistema „Apsaugoti, gerbti, padėti“, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) gairėmis daugiašalėms įmonėms, Tarptautinės standartizacijos organizacijos (ISO) 26000 standartu, Tarptautinės darbo organizacijos trišale deklaracija dėl daugiašalių įmonių ir socialinės politikos principų, Pasauline atsiskaitymo iniciatyva (angl. Global Reporting Initiative (GRI)) ar kitomis pripažintomis tarptautinėmis sistemomis;“. |
| --- | --- |

„(9)

pateikdamos tą informaciją įmonės, kurioms taikoma ši direktyva, gali remtis nacionalinėmis sistemomis, Sąjungos sistemomis, kaip antai Aplinkosaugos vadybos ir audito sistema (EMAS), arba tarptautinėmis sistemomis, kaip antai Jungtinių Tautų (JT) pasauliniu susitarimu, Verslo ir žmogaus teisių pagrindiniais principais, kuriais įgyvendinama JT sistema „Apsaugoti, gerbti, padėti“, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) gairėmis daugiašalėms įmonėms, Tarptautinės standartizacijos organizacijos (ISO) 26000 standartu, Tarptautinės darbo organizacijos trišale deklaracija dėl daugiašalių įmonių ir socialinės politikos principų, Pasauline atsiskaitymo iniciatyva (angl. Global Reporting Initiative (GRI)) ar kitomis pripažintomis tarptautinėmis sistemomis;“.

---