# Euroopa Liidu L 115/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 115 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide6. mai 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 115

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide6. mai 2015

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/719, 29. aprill 2015, millega muudetakse nõukogu direktiivi 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass (
  1
  ) | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/720, 29. aprill 2015, millega muudetakse direktiivi 94/62/EÜ seoses õhukeste plastkandekottide tarbimise vähendamisega (
  1
  ) | 11 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/719, 29. aprill 2015, millega muudetakse nõukogu direktiivi 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass (
  1
  )

1

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/720, 29. aprill 2015, millega muudetakse direktiivi 94/62/EÜ seoses õhukeste plastkandekottide tarbimise vähendamisega (
  1
  )

1

11

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/721, 20. aprill 2015, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Vlaamse laurier (KGT)] | 16 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/722, 5. mai 2015, milles käsitletakse loa andmist tauriini kasutamiseks koerlaste, kaslaste, kärplaste ja lihatoiduliste kalade söödalisandina (
  1
  ) | 18 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/723, 5. mai 2015, milles käsitletakse loa andmist biotiini kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  ) | 22 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/724, 5. mai 2015, milles käsitletakse loa andmist retinüülatsetaadi, retinüülpalmitaadi ja retinüülpropionaadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  ) | 25 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/725, 5. mai 2015, millega määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) 2015/360 kohaselt sealiha eraladustamiseks antava abi taotluste esitamise lõppkuupäev | 32 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/726, 5. mai 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 34 |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2015/727, 10. aprill 2015, iga-aastase järelevalvetasu kogusumma kohta esimesel tasuperioodil ja 2015. aastal (EKP/2015/17) | 36 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/721, 20. aprill 2015, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Vlaamse laurier (KGT)]

16

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/722, 5. mai 2015, milles käsitletakse loa andmist tauriini kasutamiseks koerlaste, kaslaste, kärplaste ja lihatoiduliste kalade söödalisandina (
  1
  )

1

18

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/723, 5. mai 2015, milles käsitletakse loa andmist biotiini kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  )

1

22

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/724, 5. mai 2015, milles käsitletakse loa andmist retinüülatsetaadi, retinüülpalmitaadi ja retinüülpropionaadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  )

1

25

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/725, 5. mai 2015, millega määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) 2015/360 kohaselt sealiha eraladustamiseks antava abi taotluste esitamise lõppkuupäev

32

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/726, 5. mai 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

34

OTSUSED

*

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2015/727, 10. aprill 2015, iga-aastase järelevalvetasu kogusumma kohta esimesel tasuperioodil ja 2015. aastal (EKP/2015/17)

36

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 26. jaanuari 2015. aasta otsuse (EL) 2015/116 (Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020) parandused ( ELT L 20, 27.1.2015 ) | 39 |
| | * | Nõukogu 5. veebruari 2015. aasta otsuse (EL) 2015/190 (Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020) parandused ( ELT L 31, 7.2.2015 ) | 40 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) parandus ( ELT L 298, 26.10.2012 ) | 43 |

Parandused

*

Nõukogu 26. jaanuari 2015. aasta otsuse (EL) 2015/116 (Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020) parandused ( ELT L 20, 27.1.2015 )

( ELT L 20, 27.1.2015 )

39

*

Nõukogu 5. veebruari 2015. aasta otsuse (EL) 2015/190 (Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020) parandused ( ELT L 31, 7.2.2015 )

( ELT L 31, 7.2.2015 )

40

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) parandus ( ELT L 298, 26.10.2012 )

( ELT L 298, 26.10.2012 )

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

DIREKTIIVID

| 6.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2015/719,

29. aprill 2015,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rõhutada tuleb vajadust vähendada kasvuhoonegaaside ja eelkõige süsinikdioksiidi (CO2) heitkogust, parandada liiklusohutust, kohandada asjaomaseid õigusakte tehnoloogia arengu ja muutuvate turuvajadustega ning lihtsustada ühendvedusid, tagades samal ajal moonutusteta konkurentsi ning kaitstes teetaristut. |
| --- | --- |

(1)

Rõhutada tuleb vajadust vähendada kasvuhoonegaaside ja eelkõige süsinikdioksiidi (CO2) heitkogust, parandada liiklusohutust, kohandada asjaomaseid õigusakte tehnoloogia arengu ja muutuvate turuvajadustega ning lihtsustada ühendvedusid, tagades samal ajal moonutusteta konkurentsi ning kaitstes teetaristut.

| (2) | Tehnoloogia areng võimaldab kinnitada sõiduki tagaosale sissetõmmatava või kokkuvolditava aerodünaamilise seadme. Selle tulemusena ületaks maksimaalpikkus aga nõukogu direktiivi 96/53/EÜ (3) kohaselt lubatut. Seepärast on vaja ette näha erand nimetatud maksimaalpikkusest. Käesoleva direktiivi eesmärk on võimaldada selliste seadmete paigaldamist kohe, kui on üle võetud või kohaldatud vajalikud muudatused aerodünaamiliste seadmete tüübikinnituse tehnilistes nõuetes ning kui komisjon on vastu võtnud rakendusaktid, milles sätestatakse selliste seadmete kasutamiseeskirjad. |
| --- | --- |

(2)

Tehnoloogia areng võimaldab kinnitada sõiduki tagaosale sissetõmmatava või kokkuvolditava aerodünaamilise seadme. Selle tulemusena ületaks maksimaalpikkus aga nõukogu direktiivi 96/53/EÜ (3) kohaselt lubatut. Seepärast on vaja ette näha erand nimetatud maksimaalpikkusest. Käesoleva direktiivi eesmärk on võimaldada selliste seadmete paigaldamist kohe, kui on üle võetud või kohaldatud vajalikud muudatused aerodünaamiliste seadmete tüübikinnituse tehnilistes nõuetes ning kui komisjon on vastu võtnud rakendusaktid, milles sätestatakse selliste seadmete kasutamiseeskirjad.

| (3) | Mootorsõidukite kabiini aerodünaamika parandamine võimaldaks sõidukeid märkimisväärselt energiatõhusamaks muuta, võimaluse korral koostoimes selliste sissetõmmatavate või kokkuvolditavate aerodünaamiliste seadmetega, mis on kinnitatud sõiduki tagaosale. Direktiiviga 96/53/EÜ kehtestatud maksimaalpikkus ei võimalda aga sellist tõhustamist ilma, et väheneks sõidukite kandevõime, mis omakorda ohustaks maanteetranspordi sektori majanduslikku tasakaalu. Sel põhjusel on samuti vaja ette näha erand maksimaalpikkustest. Seda erandit ei tohiks kasutada sõiduki kandevõime suurendamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Mootorsõidukite kabiini aerodünaamika parandamine võimaldaks sõidukeid märkimisväärselt energiatõhusamaks muuta, võimaluse korral koostoimes selliste sissetõmmatavate või kokkuvolditavate aerodünaamiliste seadmetega, mis on kinnitatud sõiduki tagaosale. Direktiiviga 96/53/EÜ kehtestatud maksimaalpikkus ei võimalda aga sellist tõhustamist ilma, et väheneks sõidukite kandevõime, mis omakorda ohustaks maanteetranspordi sektori majanduslikku tasakaalu. Sel põhjusel on samuti vaja ette näha erand maksimaalpikkustest. Seda erandit ei tohiks kasutada sõiduki kandevõime suurendamiseks.

| (4) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (4) raamistikule peaksid aerodünaamilised seadmed, mille pikkus ületab 500 mm, ja mootorsõidukid, millel on aerodünaamikat parandavad kabiinid, kui sellised sõidukid ületavad direktiiviga 96/53/EÜ ette nähtud teatud piirmõõtmeid, saama enne turuleviimist tüübikinnituse. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (4) raamistikule peaksid aerodünaamilised seadmed, mille pikkus ületab 500 mm, ja mootorsõidukid, millel on aerodünaamikat parandavad kabiinid, kui sellised sõidukid ületavad direktiiviga 96/53/EÜ ette nähtud teatud piirmõõtmeid, saama enne turuleviimist tüübikinnituse.

| (5) | Sõidukitele uue kujuga kabiinide paigaldamise võimaldamine aitaks parandada liiklusohutust, sest juhi vaatevälja pimeala (sealhulgas tuuleklaasi all) väheneb, ning peaks aitama päästa paljude vähem kaitstud liiklejate, nagu jalakäijate või jalgratturite elu. Uue kujuga kabiin võimaldaks võtta kasutusele kokkupõrkel löögienergiat absorbeeriva struktuuri. Veelgi enam, kabiini mahu võimalik suurenemine peaks suurendama juhi ohutust ja mugavust. Kui pikemate kabiinide jaoks on välja töötatud täiendatud ohutusnõuded, võib kaaluda, kas neid on asjakohane kohaldada sõidukitele, mille pikkust ei ole lubatud suurendada. |
| --- | --- |

(5)

Sõidukitele uue kujuga kabiinide paigaldamise võimaldamine aitaks parandada liiklusohutust, sest juhi vaatevälja pimeala (sealhulgas tuuleklaasi all) väheneb, ning peaks aitama päästa paljude vähem kaitstud liiklejate, nagu jalakäijate või jalgratturite elu. Uue kujuga kabiin võimaldaks võtta kasutusele kokkupõrkel löögienergiat absorbeeriva struktuuri. Veelgi enam, kabiini mahu võimalik suurenemine peaks suurendama juhi ohutust ja mugavust. Kui pikemate kabiinide jaoks on välja töötatud täiendatud ohutusnõuded, võib kaaluda, kas neid on asjakohane kohaldada sõidukitele, mille pikkust ei ole lubatud suurendada.

| (6) | Alternatiivsed jõuseadmed hõlmavad hübriidjõuseadmeid, mis mehaanilise liikumapaneva jõu tekitamiseks saavad energiat tarbitavast kütusest ja/või akust või muust elektrilisest või mehaanilisest energia salvestamise seadmest. Nende kasutamine raskeveokite või busside puhul võib kaasa tuua lisamassi, kuid vähendab saastet. Seda lisamassi ei tohiks arvestada sõiduki tegeliku lasti hulka, kuna see halvendaks maanteetranspordisektori majanduslikku olukorda. Lisamass ei tohiks siiski suurendada sõiduki kandevõimet. |
| --- | --- |

(6)

Alternatiivsed jõuseadmed hõlmavad hübriidjõuseadmeid, mis mehaanilise liikumapaneva jõu tekitamiseks saavad energiat tarbitavast kütusest ja/või akust või muust elektrilisest või mehaanilisest energia salvestamise seadmest. Nende kasutamine raskeveokite või busside puhul võib kaasa tuua lisamassi, kuid vähendab saastet. Seda lisamassi ei tohiks arvestada sõiduki tegeliku lasti hulka, kuna see halvendaks maanteetranspordisektori majanduslikku olukorda. Lisamass ei tohiks siiski suurendada sõiduki kandevõimet.

| (7) | Tulevaste alternatiivkütusega töötavate sõidukite puhul (mille jõuseadmed on raskemad kui tavakütusega töötavatel sõidukitel) võib samuti olla kasu lisamassi lubamisest. Seetõttu võib need alternatiivkütused lisada käesolevas direktiivis sätestatud alternatiivkütuste loetellu, kui nende kasutamine nõuab lisamassi lubamist. |
| --- | --- |

(7)

Tulevaste alternatiivkütusega töötavate sõidukite puhul (mille jõuseadmed on raskemad kui tavakütusega töötavatel sõidukitel) võib samuti olla kasu lisamassi lubamisest. Seetõttu võib need alternatiivkütused lisada käesolevas direktiivis sätestatud alternatiivkütuste loetellu, kui nende kasutamine nõuab lisamassi lubamist.

| (8) | Käesoleva direktiiviga nähakse ette erandid direktiivis 96/53/EÜ sätestatud sõidukite ja liidendsõidukite lubatud täismassist ja maksimaalmõõtmetest. Liikmesriikidel peaks siiski olema võimalik piirata liiklusohutuse või taristu iseloomuga seotud põhjustel teatavate sõidukite liiklust oma teedevõrgu konkreetsetes osades. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva direktiiviga nähakse ette erandid direktiivis 96/53/EÜ sätestatud sõidukite ja liidendsõidukite lubatud täismassist ja maksimaalmõõtmetest. Liikmesriikidel peaks siiski olema võimalik piirata liiklusohutuse või taristu iseloomuga seotud põhjustel teatavate sõidukite liiklust oma teedevõrgu konkreetsetes osades.

| (9) | Konteinervedude valdkonnas kasutatakse üha enam 45-jalaseid konteinereid. Kõnealuseid konteinereid veetakse kõikide transpordiliikidega. Praegu kaasneb aga maanteetranspordi kasutamisega ühendvedude käigus nii liikmesriikide kui ka transpordiettevõtjate jaoks koormav haldusmenetlus; patenteeritud, faasitud nurkadega konteinerite kasutamist takistab aga ülemäärane hind. Kõnealuseid konteinereid vedavate sõidukite lubatud pikkuse suurendamine 15 cm võrra vabastaks veoettevõtjad haldusmenetluse järgimise kohustusest ja lihtsustaks ühendvedude korraldamist, seadmata ohtu muid liiklejaid või taristut ning tekitamata neile kahju. Käesolevas direktiivis esitatud ühendvedude määratlus ei mõjuta nõukogu direktiivi 92/106/EMÜ (5) läbivaatamisel tehtavat tööd. |
| --- | --- |

(9)

Konteinervedude valdkonnas kasutatakse üha enam 45-jalaseid konteinereid. Kõnealuseid konteinereid veetakse kõikide transpordiliikidega. Praegu kaasneb aga maanteetranspordi kasutamisega ühendvedude käigus nii liikmesriikide kui ka transpordiettevõtjate jaoks koormav haldusmenetlus; patenteeritud, faasitud nurkadega konteinerite kasutamist takistab aga ülemäärane hind. Kõnealuseid konteinereid vedavate sõidukite lubatud pikkuse suurendamine 15 cm võrra vabastaks veoettevõtjad haldusmenetluse järgimise kohustusest ja lihtsustaks ühendvedude korraldamist, seadmata ohtu muid liiklejaid või taristut ning tekitamata neile kahju. Käesolevas direktiivis esitatud ühendvedude määratlus ei mõjuta nõukogu direktiivi 92/106/EMÜ (5) läbivaatamisel tehtavat tööd.

| (10) | Selleks et edendada veelgi ühendvedude korraldamist ja võtta arvesse kuni 45 jala pikkuse tühja konteineri või vahetusveovahendi massi, tuleks lubada kahe- või kolmeteljelise poolhaagisega kolmeteljeliste mootorsõidukite kasutamist, kui lubatud täismass ei ületa 44 tonni. Ühendvedudes tuleks lubada kasutada kolmeteljelise poolhaagisega kaheteljelisi mootorsõidukeid, millega veetakse kuni 45 jala pikkuseid konteinereid või vahetusveovahendeid, kui lubatud täismass ei ületa 42 tonni. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et edendada veelgi ühendvedude korraldamist ja võtta arvesse kuni 45 jala pikkuse tühja konteineri või vahetusveovahendi massi, tuleks lubada kahe- või kolmeteljelise poolhaagisega kolmeteljeliste mootorsõidukite kasutamist, kui lubatud täismass ei ületa 44 tonni. Ühendvedudes tuleks lubada kasutada kolmeteljelise poolhaagisega kaheteljelisi mootorsõidukeid, millega veetakse kuni 45 jala pikkuseid konteinereid või vahetusveovahendeid, kui lubatud täismass ei ületa 42 tonni.

| (11) | Pärast direktiivi 96/53/EÜ vastuvõtmist on bussireisijate ja nende pagasi keskmine kaal oluliselt suurenenud. Nimetatud direktiiviga kehtestatud kaalupiirangu tõttu on reisijakohtade arv järk-järgult vähenenud. Kehtivate tehniliste nõuete, nagu Euro VI täitmiseks vajalikud seadmed suurendavad veelgi neid kandvate sõidukite massi. Seoses vajadusega edendada energiatõhususe eesmärgil isikliku transpordivahendi asemel ühistransporti, tuleb taastada bussides varasem reisijakohtade arv, võttes arvesse reisijate ja nende pagasi suuremat kaalu. Seda saab teha, kui suurendada kahe teljega busside lubatud täismassi ulatuses, mis ei kahjusta maanteetaristut ega põhjusta selle kiiremat kulumist. |
| --- | --- |

(11)

Pärast direktiivi 96/53/EÜ vastuvõtmist on bussireisijate ja nende pagasi keskmine kaal oluliselt suurenenud. Nimetatud direktiiviga kehtestatud kaalupiirangu tõttu on reisijakohtade arv järk-järgult vähenenud. Kehtivate tehniliste nõuete, nagu Euro VI täitmiseks vajalikud seadmed suurendavad veelgi neid kandvate sõidukite massi. Seoses vajadusega edendada energiatõhususe eesmärgil isikliku transpordivahendi asemel ühistransporti, tuleb taastada bussides varasem reisijakohtade arv, võttes arvesse reisijate ja nende pagasi suuremat kaalu. Seda saab teha, kui suurendada kahe teljega busside lubatud täismassi ulatuses, mis ei kahjusta maanteetaristut ega põhjusta selle kiiremat kulumist.

| (12) | Mis tahes konkurentsimoonutuste vältimiseks ja liiklusohutuse tagamiseks peavad liikmesriigid piisaval määral tegelema ülekoormatud sõidukitega seotud rikkumistega. |
| --- | --- |

(12)

Mis tahes konkurentsimoonutuste vältimiseks ja liiklusohutuse tagamiseks peavad liikmesriigid piisaval määral tegelema ülekoormatud sõidukitega seotud rikkumistega.

| (13) | Selleks et tagada moonutamata konkurents ettevõtjate vahel ja tõhustada rikkumiste kindlakstegemist, peaksid liikmesriigid 27. maiks 2021 võtma konkreetseid meetmeid selliste kasutuses olevate sõidukite või liidendsõidukite tuvastamiseks, mis tõenäoliselt ületavad lubatud täismassi ja mida peaks seetõttu kontrollima. Kõnealuseks tuvastamiseks võib kasutada teetaristusse paigaldatud kaalumissüsteeme või sõidukile paigaldatavaid andureid, mis edastavad teabe asjaomastele ametiasutustele kontaktivabalt. Sellised pardaseadmete andmed tuleks teha kättesaadavaks ka juhile. Iga liikmesriik peaks igal aastal viima läbi asjakohase arvu sõidukite massi kontrollimisi. Selliste kontrollimiste arv peaks olema proportsionaalne igal aastal asjaomase liikmesriigi territooriumil kontrollitavate sõidukite koguarvuga. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et tagada moonutamata konkurents ettevõtjate vahel ja tõhustada rikkumiste kindlakstegemist, peaksid liikmesriigid 27. maiks 2021 võtma konkreetseid meetmeid selliste kasutuses olevate sõidukite või liidendsõidukite tuvastamiseks, mis tõenäoliselt ületavad lubatud täismassi ja mida peaks seetõttu kontrollima. Kõnealuseks tuvastamiseks võib kasutada teetaristusse paigaldatud kaalumissüsteeme või sõidukile paigaldatavaid andureid, mis edastavad teabe asjaomastele ametiasutustele kontaktivabalt. Sellised pardaseadmete andmed tuleks teha kättesaadavaks ka juhile. Iga liikmesriik peaks igal aastal viima läbi asjakohase arvu sõidukite massi kontrollimisi. Selliste kontrollimiste arv peaks olema proportsionaalne igal aastal asjaomase liikmesriigi territooriumil kontrollitavate sõidukite koguarvuga.

| (14) | Käesoleva direktiivi järgimise tagamiseks peaksid liikmesriigid kehtestama reeglid käesoleva direktiivi rikkumise eest kohaldatavate karistuste kohta ning tagama nende kohaldamise. Need karistused peaksid olema tõhusad, mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva direktiivi järgimise tagamiseks peaksid liikmesriigid kehtestama reeglid käesoleva direktiivi rikkumise eest kohaldatavate karistuste kohta ning tagama nende kohaldamise. Need karistused peaksid olema tõhusad, mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

| (15) | Sõidukite või liidendsõidukite massi kontrollimise rahvusvahelisel tasandil tõhusamaks muutmiseks ning kõnealuse kontrollimise sujuva läbiviimise lihtsustamiseks on oluline, et liikmesriikide pädevad asutused vahetaksid teavet. Selline teabevahetus peaks toimuma Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009 (6) kohaselt määratud kontaktpunkti kaudu. |
| --- | --- |

(15)

Sõidukite või liidendsõidukite massi kontrollimise rahvusvahelisel tasandil tõhusamaks muutmiseks ning kõnealuse kontrollimise sujuva läbiviimise lihtsustamiseks on oluline, et liikmesriikide pädevad asutused vahetaksid teavet. Selline teabevahetus peaks toimuma Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009 (6) kohaselt määratud kontaktpunkti kaudu.

| (16) | Euroopa Parlamenti ja nõukogu tuleks liikmesriikide pädevate asutuste teostatud maanteeliikluse kontrollidest regulaarselt teavitada. Liikmesriikide esitatud teave võimaldab komisjonil kontrollida, kas veoettevõtjad järgivad käesolevas direktiivis sätestatud reegleid, ja otsustada ka täiendavate sunnimeetmete väljatöötamise vajaduse üle. |
| --- | --- |

(16)

Euroopa Parlamenti ja nõukogu tuleks liikmesriikide pädevate asutuste teostatud maanteeliikluse kontrollidest regulaarselt teavitada. Liikmesriikide esitatud teave võimaldab komisjonil kontrollida, kas veoettevõtjad järgivad käesolevas direktiivis sätestatud reegleid, ja otsustada ka täiendavate sunnimeetmete väljatöötamise vajaduse üle.

| (17) | Selleks et tagada käesoleva direktiivi rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (7). |
| --- | --- |

(17)

Selleks et tagada käesoleva direktiivi rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (7).

| (18) | Komisjon ei peaks võtma vastu rakendusakte seoses aerodünaamiliste seadmete kasutustingimustega ega sõidukitele paigaldatud kaalumisseadmete üksikasjalikke spetsifikatsioone, kui käesoleva direktiivi kohaselt asutatud komitee ei esita oma arvamust komisjoni esitatud rakendusakti eelnõu kohta. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon ei peaks võtma vastu rakendusakte seoses aerodünaamiliste seadmete kasutustingimustega ega sõidukitele paigaldatud kaalumisseadmete üksikasjalikke spetsifikatsioone, kui käesoleva direktiivi kohaselt asutatud komitee ei esita oma arvamust komisjoni esitatud rakendusakti eelnõu kohta.

| (19) | Käesolevas direktiivis esitatud alternatiivkütuste loetelu ajakohastamiseks tehnoloogia arenguga peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte. On eriti oluline, et komisjon viiks enne delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas konsultatsioone liikmesriikide ekspertidega. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(19)

Käesolevas direktiivis esitatud alternatiivkütuste loetelu ajakohastamiseks tehnoloogia arenguga peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte. On eriti oluline, et komisjon viiks enne delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas konsultatsioone liikmesriikide ekspertidega. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (20) | Kuna liikmesriigid ei suuda käesoleva direktiivi eesmärke piisavalt saavutada, vaid neid saab nende ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(20)

Kuna liikmesriigid ei suuda käesoleva direktiivi eesmärke piisavalt saavutada, vaid neid saab nende ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (21) | Direktiivi 96/53/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(21)

Direktiivi 96/53/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 96/53/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (*) II lisas kindlaks määratud M2- ja M3-kategooria mootorsõidukite ja nende 0-kategooria haagiste ning N2- ja N3-kategooria mootorsõidukite ja nende 03- ja 04-kategooria haagiste mõõtmed. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 1 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (*) II lisas kindlaks määratud M2- ja M3-kategooria mootorsõidukite ja nende 0-kategooria haagiste ning N2- ja N3-kategooria mootorsõidukite ja nende 03- ja 04-kategooria haagiste mõõtmed.

(*)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).”"

| 2) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimesse lõiku lisatakse järgmised mõisted:


  „— | a) | kõikides elektrisõidukite liikides tarbitav elektrienergia, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

esimesse lõiku lisatakse järgmised mõisted:

„—

a)

kõikides elektrisõidukite liikides tarbitav elektrienergia,

| b) | vesinik, |
| --- | --- |

b)

vesinik,

| c) | maagaas, sealhulgas biometaan, gaasilises olekus (surumaagaas) ja veeldatud olekus (veeldatud maagaas), |
| --- | --- |

c)

maagaas, sealhulgas biometaan, gaasilises olekus (surumaagaas) ja veeldatud olekus (veeldatud maagaas),

| d) | veeldatud naftagaas, |
| --- | --- |

d)

veeldatud naftagaas,

| e) | mehaaniline energia sõiduki pardal asuvast kütusemahutist/sisseehitatud jõuallikatest, sealhulgas heitsoojus, |
| --- | --- |

e)

mehaaniline energia sõiduki pardal asuvast kütusemahutist/sisseehitatud jõuallikatest, sealhulgas heitsoojus,

—

—

| a) | kombineeritud vedudest, mis on määratletud nõukogu direktiivi 92/106/EMÜ (**) artiklis 1 ja mille käigus veetakse ühte või mitut konteinerit või vahetusveovahendit maksimaalpikkusega 45 jalga, või |
| --- | --- |

a)

kombineeritud vedudest, mis on määratletud nõukogu direktiivi 92/106/EMÜ (**) artiklis 1 ja mille käigus veetakse ühte või mitut konteinerit või vahetusveovahendit maksimaalpikkusega 45 jalga, või

| b) | vedudest, mille käigus veetakse ühte või mitut konteinerit või vahetusveovahendit maksimaalpikkusega 45 jalga ja mille puhul kasutatakse veetransporti, tingimusel et maanteeveo alg- või lõppetapi pikkus liidu territooriumil ei ületa 150 km. Ülalmainitud 150 km vahemaad võib ületada, et jõuda ettenähtud teenuse seisukohast lähima sobiva transporditerminalini järgmistel juhtudel:






  i) | sõidukite puhul, mis vastavad I lisa punkti 2.2.2 alapunkti a või b sätetele, või |
| --- | --- | --- |

b)

vedudest, mille käigus veetakse ühte või mitut konteinerit või vahetusveovahendit maksimaalpikkusega 45 jalga ja mille puhul kasutatakse veetransporti, tingimusel et maanteeveo alg- või lõppetapi pikkus liidu territooriumil ei ületa 150 km. Ülalmainitud 150 km vahemaad võib ületada, et jõuda ettenähtud teenuse seisukohast lähima sobiva transporditerminalini järgmistel juhtudel:

i)

sõidukite puhul, mis vastavad I lisa punkti 2.2.2 alapunkti a või b sätetele, või

| ii) | sõidukite puhul, mis vastavad I lisa punkti 2.2.2 alapunkti c või d sätetele, juhul kui asjaomases liikmesriigis on sellised vahemaad lubatud. |
| --- | --- |

ii)

sõidukite puhul, mis vastavad I lisa punkti 2.2.2 alapunkti c või d sätetele, juhul kui asjaomases liikmesriigis on sellised vahemaad lubatud.

Ühendvedude puhul võib lähim teenust osutav sobiv transporditerminal asuda muus liikmesriigis kui see, kus kaup peale või maha laaditi;

—

(**)  Nõukogu 7. detsembri 1992. aasta direktiiv 92/106/EMÜ, millega kehtestatakse ühiseeskirjad kaupade teatavate kombineeritud vedude kohta liikmesriikide vahel (EÜT L 368, 17.12.1992, lk 38).”"

| b) | teises lõigus asendatakse sõnad „direktiivi 70/156/EMÜ” järgmisega:
  „direktiivi 2007/46/EÜ”. |
| --- | --- |

b)

teises lõigus asendatakse sõnad „direktiivi 70/156/EMÜ” järgmisega:

„direktiivi 2007/46/EÜ”.

| 3) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 4 kolmas ja neljas lõik jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 4 kolmas ja neljas lõik jäetakse välja;

| b) | lõige 6 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõige 6 jäetakse välja.

| 4) | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 5
  Enne 1. jaanuari 1991 kasutusele võetud ning I lisa punktide 1.6 ja 4.4 spetsifikaatidele mittevastavaid liigendsõidukeid peetakse artikli 3 kohaldamisel nendele spetsifikaatidele vastavateks vaid siis, kui nende kogupikkus ei ületa 15,50 m.” |
| --- | --- |

4)

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Enne 1. jaanuari 1991 kasutusele võetud ning I lisa punktide 1.6 ja 4.4 spetsifikaatidele mittevastavaid liigendsõidukeid peetakse artikli 3 kohaldamisel nendele spetsifikaatidele vastavateks vaid siis, kui nende kogupikkus ei ületa 15,50 m.”

| 5) | Artiklid 8, 8a ja 9 jäetakse välja. |
| --- | --- |

5)

Artiklid 8, 8a ja 9 jäetakse välja.

| 6) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 8b
  1.   Lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuetele vastavate ja direktiivi 2007/46/EÜ sätetega kooskõlas olevate aerodünaamiliste seadmetega varustatud sõidukite või liidendsõidukite energiatõhususe parandamiseks võib sõidukite või liidendsõidukite pikkus ületada I lisa punktis 1.1 sätestatud maksimaalpikkust, et võimaldada lisada sellised seadmed sõidukite või liidendsõidukite tagaosale. Selliste seadmetega varustatud sõidukid või liidendsõidukid peavad vastama I lisa punktis 1.5 sätestatule ning maksimaalpikkuse mis tahes ületamisega ei tohi kaasneda nende sõidukite või liidendsõidukite laadimispikkuse suurenemine.
  2.   Enne turule viimist peavad lõikes 1 osutatud aerodünaamilised seadmed, mille pikkus ületab 500 mm, saama direktiivi 2007/46/EÜ raamistikus sätestatud tüübikinnituse eeskirjade kohase tüübikinnituse.
  Komisjon hindab 27. maiks 2017 vajadust võtta vastu või muuta kõnealuses raamistikus sätestatud tehnilisi nõudeid aerodünaamiliste seadmete tüübikinnituse kohta, võttes arvesse vajadust tagada liiklusohutus ja ühendvedude ohutus ning eeskätt järgmist:






  a) | seadme vastupidavust ja stabiilsust, et vähendada seadme eraldumise ohtu aja jooksul, sealhulgas ühendvedude ajal; |
| --- | --- | --- |

6)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 8b

1.   Lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuetele vastavate ja direktiivi 2007/46/EÜ sätetega kooskõlas olevate aerodünaamiliste seadmetega varustatud sõidukite või liidendsõidukite energiatõhususe parandamiseks võib sõidukite või liidendsõidukite pikkus ületada I lisa punktis 1.1 sätestatud maksimaalpikkust, et võimaldada lisada sellised seadmed sõidukite või liidendsõidukite tagaosale. Selliste seadmetega varustatud sõidukid või liidendsõidukid peavad vastama I lisa punktis 1.5 sätestatule ning maksimaalpikkuse mis tahes ületamisega ei tohi kaasneda nende sõidukite või liidendsõidukite laadimispikkuse suurenemine.

2.   Enne turule viimist peavad lõikes 1 osutatud aerodünaamilised seadmed, mille pikkus ületab 500 mm, saama direktiivi 2007/46/EÜ raamistikus sätestatud tüübikinnituse eeskirjade kohase tüübikinnituse.

Komisjon hindab 27. maiks 2017 vajadust võtta vastu või muuta kõnealuses raamistikus sätestatud tehnilisi nõudeid aerodünaamiliste seadmete tüübikinnituse kohta, võttes arvesse vajadust tagada liiklusohutus ja ühendvedude ohutus ning eeskätt järgmist:

a)

seadme vastupidavust ja stabiilsust, et vähendada seadme eraldumise ohtu aja jooksul, sealhulgas ühendvedude ajal;

| b) | muude liiklejate, eeskätt vähem kaitstud liiklejate ohutust, milleks tagatakse muu hulgas gabariitide märgistuse nähtavus aerodünaamiliste seadmete paigaldamisel, kohandatakse kaudse nähtavuse nõudeid ning sõiduki või liidendsõiduki tagumise otsaga kokkupõrke puhul tagatakse, et ei tehta järeleandmisi tagumise allasõidutõkke osas. |
| --- | --- |

b)

muude liiklejate, eeskätt vähem kaitstud liiklejate ohutust, milleks tagatakse muu hulgas gabariitide märgistuse nähtavus aerodünaamiliste seadmete paigaldamisel, kohandatakse kaudse nähtavuse nõudeid ning sõiduki või liidendsõiduki tagumise otsaga kokkupõrke puhul tagatakse, et ei tehta järeleandmisi tagumise allasõidutõkke osas.

Sel eesmärgil esitab komisjon asjakohasel juhul seadusandliku ettepaneku vastavate tüübikinnituse eeskirjade muutmiseks direktiivi 2007/46/EÜ raamistikus.

3.   Lõikes 1 osutatud aerodünaamilised seadmed peavad vastama järgmistele kasutustingimustele:

| a) | olukorras, kus teiste liiklejate või juhi turvalisus on ohus, peab juht need kokku voltima, sisse tõmbama või eemaldama; |
| --- | --- |

a)

olukorras, kus teiste liiklejate või juhi turvalisus on ohus, peab juht need kokku voltima, sisse tõmbama või eemaldama;

| b) | nende kasutamisel linnade ja linnadevahelisel teetaristul võetakse arvesse nende piirkondade eriomadusi, kus suurim lubatud sõidukiirus on 50 km/h või väiksem ning kus võib suurema tõenäosusega olla vähem kaitstud liiklejaid, ning |
| --- | --- |

b)

nende kasutamisel linnade ja linnadevahelisel teetaristul võetakse arvesse nende piirkondade eriomadusi, kus suurim lubatud sõidukiirus on 50 km/h või väiksem ning kus võib suurema tõenäosusega olla vähem kaitstud liiklejaid, ning

| c) | nende kasutamine peab sobima kokku ühendvedudega ja eelkõige ei tohi nad sissetõmmatud/kokkuvolditud asendis ületada maksimaalset lubatud pikkust rohkem kui 20 cm võrra. |
| --- | --- |

c)

nende kasutamine peab sobima kokku ühendvedudega ja eelkõige ei tohi nad sissetõmmatud/kokkuvolditud asendis ületada maksimaalset lubatud pikkust rohkem kui 20 cm võrra.

4.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles sätestatakse üksikasjalikud sätted lõike 3 ühetaoliste rakendamistingimuste tagamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 10i lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

5.   Lõiget 1 hakatakse kohaldama kas alates lõikes 2 osutatud õigusaktide vajalike muudatuste ülevõtmise või nende kohaldamise kuupäevast ning vajaduse korral pärast lõikes 4 osutatud rakendusaktide vastuvõtmist.

Artikkel 9a

1.   Selleks et parandada sõidukite või liidendsõidukite energiatõhusust, eeskätt kabiinide paremate aerodünaamiliste omaduste abil, samuti liiklusohutust, võivad sõidukid ja liidendsõidukid, mis vastavad lõikes 2 sätestatud nõuetele ja mis on kooskõlas direktiiviga 2007/46/EÜ, olla pikemad kui käesoleva direktiivi I lisa punktis 1.1 sätestatud maksimaalpikkus, kui nende kabiin on paremate aerodünaamiliste omadustega, energiatõhusam ja ohutum. Selliste kabiinidega varustatud sõidukid või liidendsõidukid peavad vastama käesoleva direktiivi I lisa punktis 1.5 sätestatule ning maksimaalpikkuse mis tahes ületamisega ei tohi kaasneda nende sõidukite kandevõime suurenemine.

2.   Enne turule viimist peavad lõikes 1 osutatud sõidukid saama direktiivi 2007/46/EÜ raamistikus sätestatud tüübikinnituse eeskirjade kohase tüübikinnituse. Komisjon hindab 27. maiks 2017 vajadust töötada välja kõnealuses raamistikus sätestatud tehnilised nõuded selliste kabiinidega varustatud sõidukite tüübikinnitusele, võttes arvesse järgmist:

| a) | sõidukite või liidendsõidukite paremaid aerodünaamilisi omadusi; |
| --- | --- |

a)

sõidukite või liidendsõidukite paremaid aerodünaamilisi omadusi;

| b) | vähem kaitstud liiklejaid ja nende märkamiseks juhile paremate võimaluste loomist eeskätt juhi pimeala vähendamise teel; |
| --- | --- |

b)

vähem kaitstud liiklejaid ja nende märkamiseks juhile paremate võimaluste loomist eeskätt juhi pimeala vähendamise teel;

| c) | teiste liiklejate kahjude või vigastuste vähendamist kokkupõrke korral; |
| --- | --- |

c)

teiste liiklejate kahjude või vigastuste vähendamist kokkupõrke korral;

| d) | juhtide ohutust ja mugavust. |
| --- | --- |

d)

juhtide ohutust ja mugavust.

Sel eesmärgil esitab komisjon vajaduse korral seadusandliku ettepaneku vastavate tüübikinnituse eeskirjade muutmiseks direktiivi 2007/46/EÜ raamistikus.

3.   Lõiget 1 hakatakse kohaldama vastavalt vajadusele kas kolm aastat pärast lõikes 2 osutatud õigusaktide vajalike muudatuste ülevõtmise või nende kohaldamise kuupäeva.”

| 7) | Artikkel 10a jäetakse välja. |
| --- | --- |

7)

Artikkel 10a jäetakse välja.

| 8) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 10b
  Alternatiivkütusega töötava sõiduki lubatud täismass on I lisa punktides 2.3.1, 2.3.2 ja 2.4 sätestatud mass.
  Alternatiivkütusega töötavad sõidukid peavad vastama ka I lisa punktis 3 sätestatud telgedele langeva lubatud täismassi piirnormidele.
  Alternatiivkütusega töötavate sõidukite puhul vajalik lisamass määratakse kindlaks kõnealuse sõiduki tüübi kinnitamisel asjaomase tootja poolt esitatavate dokumentide alusel. Nimetatud lisamass tuleb märkida ametlikul tõendil, mida nõutakse kooskõlas artikliga 6.
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 10h vastu delegeeritud õigusakte, et ajakohastada käesoleva direktiivi kohaldamiseks nende artiklis 2 osutatud alternatiivkütuste loetelu, mis eeldavad lisamassi. On eriti oluline, et enne nende delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist järgiks komisjon oma tavapärast praktikat ja viiks läbi konsultatsioonid ekspertidega, sealhulgas liikmesriikide ekspertidega.
  Artikkel 10c
  Tühje või koormaga 45-jalaseid konteinereid või 45-jalaseid vahetusveovahendeid vedavate sõidukite ja liidendsõidukite maksimaalpikkus võib ületada I lisa punktis 1.1 (kui see on kohaldatav, siis kooskõlas artikli 9a lõikega 1) sätestatud maksimaalpikkust ja punktis 1.6 sätestatud suurimat vahemaad 15 cm võrra, kui asjaomaste konteinerite või vahetusveovahendite maanteevedu on osa ühendveost.
  Artikkel 10d
  1.   27. maiks 2021 võtavad liikmesriigid konkreetseid meetmeid selliste kasutuses olevate sõidukite või liidendsõidukite tuvastamiseks, mis on tõenäoliselt ületanud lubatud täismassi ja mida nende pädevad ametiasutused peaks seetõttu kontrollima, et tagada vastavus käesoleva direktiivi nõuetele. Kõnealuseid meetmeid võib võtta maanteetaristule paigaldatud automaatsüsteemi abil või lõike 4 kohaselt sõidukile paigaldatava kaalumisseadmete abil.
  Liikmesriik ei tohi nõuda sõidukile paigaldatavate kaalumisseadmete paigaldamist nendele sõidukitele või liidendsõidukitele, mis on registreeritud mõnes teises liikmesriigis.
  Ilma et see piiraks liidu ja siseriikliku õiguse kohaldamist, peavad käesoleva direktiivi rikkumiste kindlakstegemiseks ja karistuste määramiseks kasutatavad automaatsüsteemid olema sertifitseeritud. Kui automaatsüsteeme kasutatakse üksnes tuvastamise eesmärgil, ei ole nende sertifitseerimine nõutav.
  2.   Iga liikmesriik viib iga kalendriaasta jooksul läbi sobiva arvu kasutuses olevate sõidukite ja liidendsõidukite massi kontrolle; kontrollide arv peab olema proportsionaalne igal aastal liikmesriigi territooriumil kontrollitavate sõidukite koguarvuga.
  3.   Liikmesriigid tagavad kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009 (1) artikliga 18, et pädevad asutused vahetavad teavet käesoleva artikliga seotud rikkumiste ja karistuste kohta.
  4.   Lõikes 1 osutatud sõidukitele paigaldatavad kaalumisseadmed peavad olema täpsed ja usaldusväärsed, täielikult koostalitlusvõimelised ning ühilduvad kõikide sõidukitüüpidega.
  5.   Komisjon võtab 27. maiks 2016 vastu rakendusaktid, millega nähakse ette üksikasjalikud sätted lõikes 4 sätestatud koostalitlusvõimet ja ühildumist käsitlevate reeglite ühetaoliste rakendamistingimuste tagamiseks.
  Koostalitlusvõime tagamiseks võimaldavad need üksikasjalikud sätted edastada igal ajahetkel mõõtmistulemusi liikuvalt sõidukilt nii pädevatele asutustele kui ka selle juhile. Teabevahetus toimub liidese kaudu, mis on määratletud standarditega CEN DSRC EN 12253, EN 12795, EN 12834, EN 13372 ja ISO 14906. Lisaks tagab niisugune teabevahetus selle, et liikmesriikide pädevad asutused saavad samal viisil hoida ühendust ja vahetada teavet mis tahes liikmesriigis registreeritud ja sõidukile paigaldatavaid kaalumisseadmeid kasutavate sõidukite ja liidendsõidukitega.
  Selleks et tagada koostalitlusvõime kõikide sõidukitüüpidega, on mootorsõidukitele paigaldatud süsteem võimeline võtma vastu ja töötlema andmeid mootorsõiduki külge kinnitatud mis tahes liiki haagiselt või poolhaagiselt.
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 10i lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
  Artikkel 10e
  Liikmesriigid võtavad vastu käesoleva direktiivi rikkumise eest kohaldatavaid karistusi käsitlevad eeskirjad ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende täitmise tagamiseks. Karistused peavad olema tõhusad, mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teavitavad eeskirjadest komisjoni.
  Artikkel 10f
  1.   Liikmesriigid sätestavad konteinerite ja vahetusveovahendite veoks eeskirjad, milles nõutakse järgmist:






  a) | ekspedeerija peab esitama veoettevõtjale, kellele ta usaldab konteineri või vahetusveovahendi veo, tõendi veetava konteineri või vahetusveovahendi massi kohta ning |
| --- | --- | --- |

8)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 10b

Alternatiivkütusega töötava sõiduki lubatud täismass on I lisa punktides 2.3.1, 2.3.2 ja 2.4 sätestatud mass.

Alternatiivkütusega töötavad sõidukid peavad vastama ka I lisa punktis 3 sätestatud telgedele langeva lubatud täismassi piirnormidele.

Alternatiivkütusega töötavate sõidukite puhul vajalik lisamass määratakse kindlaks kõnealuse sõiduki tüübi kinnitamisel asjaomase tootja poolt esitatavate dokumentide alusel. Nimetatud lisamass tuleb märkida ametlikul tõendil, mida nõutakse kooskõlas artikliga 6.

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 10h vastu delegeeritud õigusakte, et ajakohastada käesoleva direktiivi kohaldamiseks nende artiklis 2 osutatud alternatiivkütuste loetelu, mis eeldavad lisamassi. On eriti oluline, et enne nende delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist järgiks komisjon oma tavapärast praktikat ja viiks läbi konsultatsioonid ekspertidega, sealhulgas liikmesriikide ekspertidega.

Artikkel 10c

Tühje või koormaga 45-jalaseid konteinereid või 45-jalaseid vahetusveovahendeid vedavate sõidukite ja liidendsõidukite maksimaalpikkus võib ületada I lisa punktis 1.1 (kui see on kohaldatav, siis kooskõlas artikli 9a lõikega 1) sätestatud maksimaalpikkust ja punktis 1.6 sätestatud suurimat vahemaad 15 cm võrra, kui asjaomaste konteinerite või vahetusveovahendite maanteevedu on osa ühendveost.

Artikkel 10d

1.   27. maiks 2021 võtavad liikmesriigid konkreetseid meetmeid selliste kasutuses olevate sõidukite või liidendsõidukite tuvastamiseks, mis on tõenäoliselt ületanud lubatud täismassi ja mida nende pädevad ametiasutused peaks seetõttu kontrollima, et tagada vastavus käesoleva direktiivi nõuetele. Kõnealuseid meetmeid võib võtta maanteetaristule paigaldatud automaatsüsteemi abil või lõike 4 kohaselt sõidukile paigaldatava kaalumisseadmete abil.

Liikmesriik ei tohi nõuda sõidukile paigaldatavate kaalumisseadmete paigaldamist nendele sõidukitele või liidendsõidukitele, mis on registreeritud mõnes teises liikmesriigis.

Ilma et see piiraks liidu ja siseriikliku õiguse kohaldamist, peavad käesoleva direktiivi rikkumiste kindlakstegemiseks ja karistuste määramiseks kasutatavad automaatsüsteemid olema sertifitseeritud. Kui automaatsüsteeme kasutatakse üksnes tuvastamise eesmärgil, ei ole nende sertifitseerimine nõutav.

2.   Iga liikmesriik viib iga kalendriaasta jooksul läbi sobiva arvu kasutuses olevate sõidukite ja liidendsõidukite massi kontrolle; kontrollide arv peab olema proportsionaalne igal aastal liikmesriigi territooriumil kontrollitavate sõidukite koguarvuga.

3.   Liikmesriigid tagavad kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009 (1) artikliga 18, et pädevad asutused vahetavad teavet käesoleva artikliga seotud rikkumiste ja karistuste kohta.

4.   Lõikes 1 osutatud sõidukitele paigaldatavad kaalumisseadmed peavad olema täpsed ja usaldusväärsed, täielikult koostalitlusvõimelised ning ühilduvad kõikide sõidukitüüpidega.

5.   Komisjon võtab 27. maiks 2016 vastu rakendusaktid, millega nähakse ette üksikasjalikud sätted lõikes 4 sätestatud koostalitlusvõimet ja ühildumist käsitlevate reeglite ühetaoliste rakendamistingimuste tagamiseks.

Koostalitlusvõime tagamiseks võimaldavad need üksikasjalikud sätted edastada igal ajahetkel mõõtmistulemusi liikuvalt sõidukilt nii pädevatele asutustele kui ka selle juhile. Teabevahetus toimub liidese kaudu, mis on määratletud standarditega CEN DSRC EN 12253, EN 12795, EN 12834, EN 13372 ja ISO 14906. Lisaks tagab niisugune teabevahetus selle, et liikmesriikide pädevad asutused saavad samal viisil hoida ühendust ja vahetada teavet mis tahes liikmesriigis registreeritud ja sõidukile paigaldatavaid kaalumisseadmeid kasutavate sõidukite ja liidendsõidukitega.

Selleks et tagada koostalitlusvõime kõikide sõidukitüüpidega, on mootorsõidukitele paigaldatud süsteem võimeline võtma vastu ja töötlema andmeid mootorsõiduki külge kinnitatud mis tahes liiki haagiselt või poolhaagiselt.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 10i lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 10e

Liikmesriigid võtavad vastu käesoleva direktiivi rikkumise eest kohaldatavaid karistusi käsitlevad eeskirjad ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende täitmise tagamiseks. Karistused peavad olema tõhusad, mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teavitavad eeskirjadest komisjoni.

Artikkel 10f

1.   Liikmesriigid sätestavad konteinerite ja vahetusveovahendite veoks eeskirjad, milles nõutakse järgmist:

a)

ekspedeerija peab esitama veoettevõtjale, kellele ta usaldab konteineri või vahetusveovahendi veo, tõendi veetava konteineri või vahetusveovahendi massi kohta ning

| b) | veoettevõtja peab tagama juurdepääsu ekspedeerija esitatud kõikidele asjakohastele dokumentidele. |
| --- | --- |

b)

veoettevõtja peab tagama juurdepääsu ekspedeerija esitatud kõikidele asjakohastele dokumentidele.

2.   Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad nii ekspedeerija kui ka veoettevõtja vastutuse kohta, mida kohaldatakse juhtudel, kui lõikes 1 osutatud teave puudub või on vale ning sõiduk või liidendsõiduk on üle koormatud.

Artikkel 10g

Liikmesriigid esitavad iga kahe aasta järel ning hiljemalt asjaomasele kaheaastasele perioodile järgneva aasta 30. septembriks komisjonile vajaliku teabe

| a) | kahe eelneva kalendriaasta jooksul teostatud kontrollide arvu kohta ja |
| --- | --- |

a)

kahe eelneva kalendriaasta jooksul teostatud kontrollide arvu kohta ja

| b) | tuvastatud ülekoormusega sõidukite või liidendsõidukite arvu kohta. |
| --- | --- |

b)

tuvastatud ülekoormusega sõidukite või liidendsõidukite arvu kohta.

See teave võib moodustada osa Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 561/2006 (2) artikli 17 alusel esitatavast teabest.

Komisjon analüüsib käesoleva artikli alusel saadud teavet ning lisab sellise analüüsi määruse (EÜ) nr 561/2006 alusel Euroopa Parlamendile ja nõukogule edastatavale aruandele.

Artikkel 10h

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artiklis 10b osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 26. maist 2015. Komisjon koostab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppu.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 10b osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 10b alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 10i

1.   Komisjoni abistab maanteeveokomitee, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 165/2014 (3) artiklis 42. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (4) tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

3.   Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ja kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.

Artikkel 10j

8. maiks 2020 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule vajaduse korral aruande, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2015/719 (5) käesolevasse direktiivi tehtud muudatuste rakendamist ja milles võetakse muu hulgas arvesse teatavate turusegmentide eriomadusi. Nimetatud aruande põhjal teeb komisjon vajaduse korral seadusandliku ettepaneku, lisades sellele nõuetekohaselt mõjuhinnangu. Aruanne tehakse kättesaadavaks vähemalt kuus kuud enne mis tahes seadusandliku ettepaneku esitamist.

(1)

| (1)* | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (ELT L 300, 14.11.2009, lk 51). |
| --- | --- |

(1)*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (ELT L 300, 14.11.2009, lk 51).

(2)

| (2)* | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85 (ELT L 102, 11.4.2006, lk 1). |
| --- | --- |

(2)*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85 (ELT L 102, 11.4.2006, lk 1).

(3)

| (3)* | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 165/2014 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist (ELT L 60, 28.2.2014, lk 1). |
| --- | --- |

(3)*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 165/2014 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist (ELT L 60, 28.2.2014, lk 1).

(4)

| (4)* | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13). |
| --- | --- |

(4)*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

(5)

| (5)* | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/719 millega muudetakse nõukogu direktiivi 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass (ELT L 115, 6.5.2015, lk 1).” |
| --- | --- |

(5)*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/719 millega muudetakse nõukogu direktiivi 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass (ELT L 115, 6.5.2015, lk 1).”

| 9) | I lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 1.2 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | kõik sõidukid, välja arvatud alapunktis b osutatud sõidukid: 2,55 m” |
| --- | --- | --- | --- |

9)

I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 1.2 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

kõik sõidukid, välja arvatud alapunktis b osutatud sõidukid: 2,55 m”

;

| b) | punkti 1.2 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | konditsioneeritud sõidukite või sõidukite veetavate konditsioneeritud konteinerite või vahetusveovahendite pealisehitised: 2,60 m” |
| --- | --- | --- |

b)

punkti 1.2 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

konditsioneeritud sõidukite või sõidukite veetavate konditsioneeritud konteinerite või vahetusveovahendite pealisehitised: 2,60 m”

;

| c) | punkti 2.2.2 alapunkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | kolmeteljelise poolhaagisega kaheteljeline mootorsõiduk, kui sellega veetakse ühendveo käigus ühte või mitut konteinerit või vahetusveovahendit maksimaalpikkusega 45 jalga: 42 tonni” |
| --- | --- | --- |

c)

punkti 2.2.2 alapunkt c asendatakse järgmisega:

„c)

kolmeteljelise poolhaagisega kaheteljeline mootorsõiduk, kui sellega veetakse ühendveo käigus ühte või mitut konteinerit või vahetusveovahendit maksimaalpikkusega 45 jalga: 42 tonni”

;

| d) | punkti 2.2.2 lisatakse järgmine alapunkt:






  „d) | kahe- või kolmeteljelise poolhaagisega kolmeteljeline mootorsõiduk, kui sellega veetakse ühendveo käigus ühte või mitut konteinerit või vahetusveovahendit maksimaalpikkusega 45 jalga: 44 tonni” |
| --- | --- | --- |

d)

punkti 2.2.2 lisatakse järgmine alapunkt:

„d)

kahe- või kolmeteljelise poolhaagisega kolmeteljeline mootorsõiduk, kui sellega veetakse ühendveo käigus ühte või mitut konteinerit või vahetusveovahendit maksimaalpikkusega 45 jalga: 44 tonni”

;

| e) | punkt 2.3.1 asendatakse järgmisega:






  „2.3.1 | Kaheteljelised mootorsõidukid, välja arvatud bussid: 18 tonni
  Kaheteljelised alternatiivkütusega töötavad mootorsõidukid, välja arvatud bussid: 18-tonnist lubatud täismassi suurendatakse alternatiivkütuse tehnoloogia puhul vajaliku lisamassi võrra maksimaalselt ühe tonni ulatuses
  Kaheteljelised bussid: 19,5 tonni” |
| --- | --- | --- |

e)

punkt 2.3.1 asendatakse järgmisega:

„2.3.1

Kaheteljelised mootorsõidukid, välja arvatud bussid: 18 tonni

Kaheteljelised alternatiivkütusega töötavad mootorsõidukid, välja arvatud bussid: 18-tonnist lubatud täismassi suurendatakse alternatiivkütuse tehnoloogia puhul vajaliku lisamassi võrra maksimaalselt ühe tonni ulatuses

Kaheteljelised bussid: 19,5 tonni”

;

| f) | punkt 2.3.2 asendatakse järgmisega:






  „2.3.2 | Kolmeteljelised mootorsõidukid: 25 tonni või 26 tonni, kui veoteljel on topeltrehvid ja õhkvedrustus või liidus samaväärseks peetav II lisas kindlaksmääratud vedrustus või kui igal veoteljel on topeltrehvid ja igale teljele langev täismass ei ületa 9,5 tonni
  Kolmeteljelised alternatiivkütusega töötavad mootorsõidukid: 25-tonnist või 26-tonnist lubatud täismassi suurendatakse alternatiivkütuse tehnoloogia puhul vajaliku lisamassi võrra maksimaalselt ühe tonni ulatuses (kui igal veoteljel on topeltrehvid ja õhkvedrustus või liidus samaväärseks peetav II lisas kindlaksmääratud vedrustus või kui igal veoteljel on topeltrehvid ja igale teljele langev täismass ei ületa 9,5 tonni)” |
| --- | --- | --- |

f)

punkt 2.3.2 asendatakse järgmisega:

„2.3.2

Kolmeteljelised mootorsõidukid: 25 tonni või 26 tonni, kui veoteljel on topeltrehvid ja õhkvedrustus või liidus samaväärseks peetav II lisas kindlaksmääratud vedrustus või kui igal veoteljel on topeltrehvid ja igale teljele langev täismass ei ületa 9,5 tonni

Kolmeteljelised alternatiivkütusega töötavad mootorsõidukid: 25-tonnist või 26-tonnist lubatud täismassi suurendatakse alternatiivkütuse tehnoloogia puhul vajaliku lisamassi võrra maksimaalselt ühe tonni ulatuses (kui igal veoteljel on topeltrehvid ja õhkvedrustus või liidus samaväärseks peetav II lisas kindlaksmääratud vedrustus või kui igal veoteljel on topeltrehvid ja igale teljele langev täismass ei ületa 9,5 tonni)”

;

| g) | punkt 2.4 asendatakse järgmisega:






  „2.4 | Kolmeteljelised liigendbussid: 28 tonni
  Alternatiivkütusega töötavad kolmeteljelised liigendbussid: 28-tonnist lubatud täismassi suurendatakse alternatiivkütuse tehnoloogia puhul vajaliku lisamassi võrra maksimaalselt ühe tonni ulatuses” |
| --- | --- | --- |

g)

punkt 2.4 asendatakse järgmisega:

„2.4

Kolmeteljelised liigendbussid: 28 tonni

Alternatiivkütusega töötavad kolmeteljelised liigendbussid: 28-tonnist lubatud täismassi suurendatakse alternatiivkütuse tehnoloogia puhul vajaliku lisamassi võrra maksimaalselt ühe tonni ulatuses”

.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 7. maiks 2017. Nad teavitavad komisjoni sellest viivitamata.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 29. aprill 2015

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. KALNIŅA-LUKAŠEVICA

---

(1)  ELT C 327, 12.11.2013, lk 133.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 15. aprilli 2014. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 16. oktoobri 2014. aasta esimese lugemise seisukoht (ELT C 40, 5.2.2015, lk 1). Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2015. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ning nõukogu 20. aprilli 2015. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Nõukogu 25. juuli 1996. aasta direktiiv 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass (EÜT L 235, 17.9.1996, lk 59).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 7. detsembri 1992. aasta direktiiv 92/106/EMÜ, millega kehtestatakse ühiseeskirjad kaupade teatavate kombineeritud vedude kohta liikmesriikide vahel (EÜT L 368, 17.12.1992, lk 38).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (ELT L 300, 14.11.2009, lk 51).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

7

---

| 6.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/11

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2015/720,

29. aprill 2015,

millega muudetakse direktiivi 94/62/EÜ seoses õhukeste plastkandekottide tarbimise vähendamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/62/EÜ (4) võeti vastu selleks, et vältida või vähendada pakendite ja pakendijäätmete mõju keskkonnale. Kuigi plastkandekotid loetakse kõnealuse direktiivi tähenduses pakenditeks, ei sisalda see konkreetseid meetmeid selliste kottide tarbimise osas. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/62/EÜ (4) võeti vastu selleks, et vältida või vähendada pakendite ja pakendijäätmete mõju keskkonnale. Kuigi plastkandekotid loetakse kõnealuse direktiivi tähenduses pakenditeks, ei sisalda see konkreetseid meetmeid selliste kottide tarbimise osas.

| (2) | Plastkandekottide tarbimise praeguse taseme tõttu tekib palju prügi ja ressursse kasutatakse ebatõhusalt ning, kui meetmeid ei võeta, siis selliste kottide tarbimine ilmselt suureneb. Plastkandekottide äraviskamine saastab keskkonda ja süvendab laialtlevinud probleeme seoses prahiga veekogudes, ohustades vee ökosüsteeme kogu maailmas. |
| --- | --- |

(2)

Plastkandekottide tarbimise praeguse taseme tõttu tekib palju prügi ja ressursse kasutatakse ebatõhusalt ning, kui meetmeid ei võeta, siis selliste kottide tarbimine ilmselt suureneb. Plastkandekottide äraviskamine saastab keskkonda ja süvendab laialtlevinud probleeme seoses prahiga veekogudes, ohustades vee ökosüsteeme kogu maailmas.

| (3) | Lisaks mõjutab plastkandekottide kogunemine keskkonda ilmselgelt negatiivselt teatavaid majandustegevuse liike. |
| --- | --- |

(3)

Lisaks mõjutab plastkandekottide kogunemine keskkonda ilmselgelt negatiivselt teatavaid majandustegevuse liike.

| (4) | Kõige rohkem tarbitakse liidus plastkandekotte, mis on õhemad kui 50 mikronit (edaspidi „õhukesed plastkandekotid”) ja mida korduskasutatakse paksematest plastkandekottidest harvemini. Õhukesed plastkandekotid muutuvad kiiremini prahiks ja visatakse sagedamini ära, kuna need on õhukesed. |
| --- | --- |

(4)

Kõige rohkem tarbitakse liidus plastkandekotte, mis on õhemad kui 50 mikronit (edaspidi „õhukesed plastkandekotid”) ja mida korduskasutatakse paksematest plastkandekottidest harvemini. Õhukesed plastkandekotid muutuvad kiiremini prahiks ja visatakse sagedamini ära, kuna need on õhukesed.

| (5) | Praegune õhukeste plastkandekottide ringlussevõtu määr on väga väike ning mitmesuguste praktiliste ja majanduslike raskuste tõttu ei suurene see määr lähitulevikus tõenäoliselt oluliselt. |
| --- | --- |

(5)

Praegune õhukeste plastkandekottide ringlussevõtu määr on väga väike ning mitmesuguste praktiliste ja majanduslike raskuste tõttu ei suurene see määr lähitulevikus tõenäoliselt oluliselt.

| (6) | Jäätmehierarhias on kõige esimesel kohal vältimine. Plastkandekottidel on mitu otstarvet ning neid tarbitakse jätkuvalt ka edaspidi. Tagamaks, et vajalikud plastkandekotid prügina keskkonda ei satuks, tuleks kehtestada asjakohased meetmed ning tarbijaid tuleks teavitada nõuetekohasest jäätmekäitlusest. |
| --- | --- |

(6)

Jäätmehierarhias on kõige esimesel kohal vältimine. Plastkandekottidel on mitu otstarvet ning neid tarbitakse jätkuvalt ka edaspidi. Tagamaks, et vajalikud plastkandekotid prügina keskkonda ei satuks, tuleks kehtestada asjakohased meetmed ning tarbijaid tuleks teavitada nõuetekohasest jäätmekäitlusest.

| (7) | Plastkandekottide tarbimise tase on liidus väga kõikuv, kuna tarbimisharjumused ja keskkonnateadlikkus, samuti liikmesriikides võetud poliitikameetmete tõhusus on erinev. Mõned liikmesriigid on suutnud plastkandekottide tarbimist märkimisväärselt vähendada – seitsme edukama liikmesriigi tarbimise tase on vaid 20 % liidu keskmisest. |
| --- | --- |

(7)

Plastkandekottide tarbimise tase on liidus väga kõikuv, kuna tarbimisharjumused ja keskkonnateadlikkus, samuti liikmesriikides võetud poliitikameetmete tõhusus on erinev. Mõned liikmesriigid on suutnud plastkandekottide tarbimist märkimisväärselt vähendada – seitsme edukama liikmesriigi tarbimise tase on vaid 20 % liidu keskmisest.

| (8) | Õhukeste plastkandekottide praegust tarbimistaset käsitlevate andmete kättesaadavus ja täpsus on liikmesriigiti erinev. Täpsed ja võrreldavad andmed tarbimise kohta on olulised selleks, et hinnata vähendamismeetmete tulemuslikkust ja tagada nende ühtsed rakendamistingimused. Seetõttu tuleks välja töötada ühine meetod, mille abil arvutada õhukeste plastkandekottide aastast tarbimist inimese kohta, et jälgida nende kasutuse vähenemisel tehtud edusamme. |
| --- | --- |

(8)

Õhukeste plastkandekottide praegust tarbimistaset käsitlevate andmete kättesaadavus ja täpsus on liikmesriigiti erinev. Täpsed ja võrreldavad andmed tarbimise kohta on olulised selleks, et hinnata vähendamismeetmete tulemuslikkust ja tagada nende ühtsed rakendamistingimused. Seetõttu tuleks välja töötada ühine meetod, mille abil arvutada õhukeste plastkandekottide aastast tarbimist inimese kohta, et jälgida nende kasutuse vähenemisel tehtud edusamme.

| (9) | Samas on leidnud kinnitust, et igasuguse plastkandekottide kasutuse vähendamise eesmärgi saavutamisel on otsustav roll tarbijate teavitamisel. Seepärast on vaja teha institutsioonilisi jõupingutusi, et rohkem teadvustada plastkandekottide kasutamise keskkonnamõju ja muuta praegust arusaama, et plast on ohutu ja odav materjal. |
| --- | --- |

(9)

Samas on leidnud kinnitust, et igasuguse plastkandekottide kasutuse vähendamise eesmärgi saavutamisel on otsustav roll tarbijate teavitamisel. Seepärast on vaja teha institutsioonilisi jõupingutusi, et rohkem teadvustada plastkandekottide kasutamise keskkonnamõju ja muuta praegust arusaama, et plast on ohutu ja odav materjal.

| (10) | Õhukeste plastkandekottide keskmise tarbimistaseme püsivaks vähendamiseks peaksid liikmesriigid võtma meetmeid, et oluliselt vähendada õhukeste plastkandekottide tarbimist kooskõlas liidu jäätmepoliitika üldeesmärkide ja jäätmehierarhiaga, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/98/EÜ (5). Vähendamismeetmete puhul tuleks võtta arvesse plastkandekottide tarbimise praegust taset igas liikmesriigis ning seal, kus tarbimine on suurem, kehtestada rangemad meetmed, ja võtta arvesse juba saavutatud vähenemist. Selleks et jälgida, kuidas õhukeste plastkandekottide tarbimise vähendamine edeneb, hakkavad riigi ametiasutused esitama direktiivi 94/62/EÜ artikli 12 kohaselt andmeid nende tarbimise kohta. |
| --- | --- |

(10)

Õhukeste plastkandekottide keskmise tarbimistaseme püsivaks vähendamiseks peaksid liikmesriigid võtma meetmeid, et oluliselt vähendada õhukeste plastkandekottide tarbimist kooskõlas liidu jäätmepoliitika üldeesmärkide ja jäätmehierarhiaga, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/98/EÜ (5). Vähendamismeetmete puhul tuleks võtta arvesse plastkandekottide tarbimise praegust taset igas liikmesriigis ning seal, kus tarbimine on suurem, kehtestada rangemad meetmed, ja võtta arvesse juba saavutatud vähenemist. Selleks et jälgida, kuidas õhukeste plastkandekottide tarbimise vähendamine edeneb, hakkavad riigi ametiasutused esitama direktiivi 94/62/EÜ artikli 12 kohaselt andmeid nende tarbimise kohta.

| (11) | Liikmesriikide võetavad meetmed võivad hõlmata majandushoobade kasutamist, näiteks hinnastamist, makse ja lõive, mis on osutunud eriti tõhusaks vahendiks plastkandekottide tarbimise vähendamisel, ning selliseid turustuspiiranguid nagu keelud erandina direktiivi 94/62/EÜ artiklist 18, tingimusel et need piirangud on proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriikide võetavad meetmed võivad hõlmata majandushoobade kasutamist, näiteks hinnastamist, makse ja lõive, mis on osutunud eriti tõhusaks vahendiks plastkandekottide tarbimise vähendamisel, ning selliseid turustuspiiranguid nagu keelud erandina direktiivi 94/62/EÜ artiklist 18, tingimusel et need piirangud on proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad.

| (12) | Need meetmed võivad varieeruda sõltuvalt õhukeste plastkandekottide keskkonnamõjust nende taaskasutamisel ja kõrvaldamisel, nende omadustest ringlussevõtu ja kompostimise puhul, nende vastupidavusest või kottide konkreetsest kasutusotstarbest, ning võttes arvesse nende asendamise võimalikku negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(12)

Need meetmed võivad varieeruda sõltuvalt õhukeste plastkandekottide keskkonnamõjust nende taaskasutamisel ja kõrvaldamisel, nende omadustest ringlussevõtu ja kompostimise puhul, nende vastupidavusest või kottide konkreetsest kasutusotstarbest, ning võttes arvesse nende asendamise võimalikku negatiivset mõju.

| (13) | Liikmesriigid võivad otsustada teha erandi selliste plastkandekottide puhul, mis on õhemad kui 15 mikronit (edaspidi „eriti õhukesed plastkandekotid”) ja mida kasutatakse lahtiste toidukaupade esmase pakendina, kui see on nõutav hügieeni eesmärgil või kui nende kasutamine aitab vältida toidu raiskamist. |
| --- | --- |

(13)

Liikmesriigid võivad otsustada teha erandi selliste plastkandekottide puhul, mis on õhemad kui 15 mikronit (edaspidi „eriti õhukesed plastkandekotid”) ja mida kasutatakse lahtiste toidukaupade esmase pakendina, kui see on nõutav hügieeni eesmärgil või kui nende kasutamine aitab vältida toidu raiskamist.

| (14) | Liikmesriigid võivad vabalt kasutada tulu, mida saadakse direktiivi 94/62/EÜ kohaselt võetud õhukeste plastkandekottide tarbimise püsivaks vähendamiseks võetud meetmetest. |
| --- | --- |

(14)

Liikmesriigid võivad vabalt kasutada tulu, mida saadakse direktiivi 94/62/EÜ kohaselt võetud õhukeste plastkandekottide tarbimise püsivaks vähendamiseks võetud meetmetest.

| (15) | Üldised tarbijate teadlikkust suurendavad programmid ja lastele suunatud harivad programmid võivad etendada olulist rolli plastkandekottide kasutamise vähendamisel. |
| --- | --- |

(15)

Üldised tarbijate teadlikkust suurendavad programmid ja lastele suunatud harivad programmid võivad etendada olulist rolli plastkandekottide kasutamise vähendamisel.

| (16) | Euroopa standardis EN 13432 („Kompostimise ja biolagunemise teel taaskasutatavale pakendile esitatavad nõuded. Pakendi lõplikult kõlblikuks tunnistamisel kasutatava testimise kord ja hindamiskriteeriumid”) nähakse ette omadused, mis materjalil peavad olema, et seda saaks lugeda kompostitavaks, nimelt et seda saab ringlusse võtta orgaanilise taaskasutusprotsessi teel, mis koosneb kompostimisest ja anaeroobsest kääritamisest. Komisjon peaks paluma Euroopa Standardikomiteel töötada välja eraldi standardi kodukompostitavate pakendite jaoks. |
| --- | --- |

(16)

Euroopa standardis EN 13432 („Kompostimise ja biolagunemise teel taaskasutatavale pakendile esitatavad nõuded. Pakendi lõplikult kõlblikuks tunnistamisel kasutatava testimise kord ja hindamiskriteeriumid”) nähakse ette omadused, mis materjalil peavad olema, et seda saaks lugeda kompostitavaks, nimelt et seda saab ringlusse võtta orgaanilise taaskasutusprotsessi teel, mis koosneb kompostimisest ja anaeroobsest kääritamisest. Komisjon peaks paluma Euroopa Standardikomiteel töötada välja eraldi standardi kodukompostitavate pakendite jaoks.

| (17) | Oluline on tagada biolagunevate ja kompostitavate plastkandekottide etikettide ja märgistuse tunnustamine kogu liidus. |
| --- | --- |

(17)

Oluline on tagada biolagunevate ja kompostitavate plastkandekottide etikettide ja märgistuse tunnustamine kogu liidus.

| (18) | Mõned plastkandekotid on nende tootjate poolt tähistatud kui „oksüdantide toimel biolagunevad” või „oksüdantide toimel lagunevad”. Selliste kottide puhul lisatakse tavapärastesse plastidesse lisaaineid. Lisaainete tõttu laguneb plastmaterjal ajapikku väikesteks osakesteks, mis jäävad keskkonda. Seepärast võib selliste kottide nimetamine biolagunevateks olla eksitav, sest see ei pruugi lahendada jäätmeprobleemi ja võib saastamist hoopiski suurendada. Komisjon peaks analüüsima oksüdantide toimel lagunevate plastkandekottide kasutamise mõju keskkonnale ning esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis sisaldaks asjakohasel juhul meetmeid, et piirata nende kottide tarbimist või vähendada nende kahjulikku mõju. |
| --- | --- |

(18)

Mõned plastkandekotid on nende tootjate poolt tähistatud kui „oksüdantide toimel biolagunevad” või „oksüdantide toimel lagunevad”. Selliste kottide puhul lisatakse tavapärastesse plastidesse lisaaineid. Lisaainete tõttu laguneb plastmaterjal ajapikku väikesteks osakesteks, mis jäävad keskkonda. Seepärast võib selliste kottide nimetamine biolagunevateks olla eksitav, sest see ei pruugi lahendada jäätmeprobleemi ja võib saastamist hoopiski suurendada. Komisjon peaks analüüsima oksüdantide toimel lagunevate plastkandekottide kasutamise mõju keskkonnale ning esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis sisaldaks asjakohasel juhul meetmeid, et piirata nende kottide tarbimist või vähendada nende kahjulikku mõju.

| (19) | Liikmesriikide võetavad meetmed plastkandekottide tarbimise vähendamiseks peaksid viima õhukeste plastkandekottide kasutamise püsiva vähendamiseni ega tohiks pakendite tootmist üldiselt suurendada. |
| --- | --- |

(19)

Liikmesriikide võetavad meetmed plastkandekottide tarbimise vähendamiseks peaksid viima õhukeste plastkandekottide kasutamise püsiva vähendamiseni ega tohiks pakendite tootmist üldiselt suurendada.

| (20) | Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas komisjoni teatisega ressursitõhusa Euroopa tegevuskava kohta ning need peaksid toetama meetmeid, mida võetakse meresaaste vastu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/56/EÜ (6). |
| --- | --- |

(20)

Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas komisjoni teatisega ressursitõhusa Euroopa tegevuskava kohta ning need peaksid toetama meetmeid, mida võetakse meresaaste vastu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/56/EÜ (6).

| (21) | Direktiivi 94/62/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(21)

Direktiivi 94/62/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 94/62/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 3 lisatakse järgmised punktid:
  „1a.   „plast”– polümeer Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (*) artikli 3 punkti 5 tähenduses, millele võib olla lisatud lisaaineid või muid aineid ning mis võib olla kandekottide peamiseks struktuurikomponendiks;
  1b.   „plastkandekott”– plastist valmistatud sangadega või sangadeta kandekott, mille tarbija saab kaupade või toodete müügikohast;
  1c.   „õhuke plastkandekott”– plastkandekott, mis on õhem kui 50 mikronit;
  1d.   „eriti õhuke plastkandekott”– plastkandekott, mis on õhem kui 15 mikronit ning mis on nõutav hügieeni eesmärgil või mida kasutatakse esmase pakendina lahtiste toidukaupade puhul, kui see aitab vältida toidu raiskamist;
  1e.   „oksüdantide toimel lagunev plastkandekott”– plastkandekott, mis on valmistatud plastist ja mis sisaldab mikroosakesteks lagunemist põhjustavaid lisaaineid;

  (*)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).”" |
| --- | --- |

1)

Artiklisse 3 lisatakse järgmised punktid:

„1a.   „plast”– polümeer Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (*) artikli 3 punkti 5 tähenduses, millele võib olla lisatud lisaaineid või muid aineid ning mis võib olla kandekottide peamiseks struktuurikomponendiks;

1b.   „plastkandekott”– plastist valmistatud sangadega või sangadeta kandekott, mille tarbija saab kaupade või toodete müügikohast;

1c.   „õhuke plastkandekott”– plastkandekott, mis on õhem kui 50 mikronit;

1d.   „eriti õhuke plastkandekott”– plastkandekott, mis on õhem kui 15 mikronit ning mis on nõutav hügieeni eesmärgil või mida kasutatakse esmase pakendina lahtiste toidukaupade puhul, kui see aitab vältida toidu raiskamist;

1e.   „oksüdantide toimel lagunev plastkandekott”– plastkandekott, mis on valmistatud plastist ja mis sisaldab mikroosakesteks lagunemist põhjustavaid lisaaineid;

(*)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).”"

| 2) | Artiklisse 4 lisatakse järgmised lõiked:
  „1a.   Liikmesriigid võtavad meetmeid, et püsivalt vähendada õhukeste plastkandekottide tarbimist oma territooriumil.
  Erandina artiklist 18 võivad need meetmed hõlmata riiklike vähendamiseesmärkide kehtestamist ning majandushoobade ja turustuspiirangute säilitamist või kehtestamist, tingimusel et sellised piirangud on proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad.
  Need meetmed võivad varieeruda sõltuvalt õhukeste plastkandekottide keskkonnamõjust nende taaskasutamisel ja kõrvaldamisel, nende omadustest kompostimisel, vastupidavusest või konkreetsest kasutusotstarbest.
  Liikmesriikide võetavad meetmed sisaldavad üht või mõlemat järgmistest:






  a) | võetakse meetmed, mis tagavad, et 31. detsembriks 2019 ei ületa aastane tarbimine 90 õhukest plastkandekotti inimese kohta ning 31. detsembriks 2025 ei ületa see 40 õhukest plastkandekotti inimese kohta või samaväärseid koguselisi eesmärke. Eriti õhukesed plastkandekotid võib riiklikest tarbimiseesmärkidest välja jätta; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklisse 4 lisatakse järgmised lõiked:

„1a.   Liikmesriigid võtavad meetmeid, et püsivalt vähendada õhukeste plastkandekottide tarbimist oma territooriumil.

Erandina artiklist 18 võivad need meetmed hõlmata riiklike vähendamiseesmärkide kehtestamist ning majandushoobade ja turustuspiirangute säilitamist või kehtestamist, tingimusel et sellised piirangud on proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad.

Need meetmed võivad varieeruda sõltuvalt õhukeste plastkandekottide keskkonnamõjust nende taaskasutamisel ja kõrvaldamisel, nende omadustest kompostimisel, vastupidavusest või konkreetsest kasutusotstarbest.

Liikmesriikide võetavad meetmed sisaldavad üht või mõlemat järgmistest:

a)

võetakse meetmed, mis tagavad, et 31. detsembriks 2019 ei ületa aastane tarbimine 90 õhukest plastkandekotti inimese kohta ning 31. detsembriks 2025 ei ületa see 40 õhukest plastkandekotti inimese kohta või samaväärseid koguselisi eesmärke. Eriti õhukesed plastkandekotid võib riiklikest tarbimiseesmärkidest välja jätta;

| b) | võetakse vastu õigusaktid, mis tagavad, et 31. detsembriks 2018 ei anta õhukesi plastkandekotte tarbijale kaupade või toodete müügikohas tasuta, välja arvatud juhul, kui rakendatakse sama tõhusaid meetmeid. Eriti õhukesed plastkandekotid võib nende meetmete kohaldamisalast välja jätta. |
| --- | --- |

b)

võetakse vastu õigusaktid, mis tagavad, et 31. detsembriks 2018 ei anta õhukesi plastkandekotte tarbijale kaupade või toodete müügikohas tasuta, välja arvatud juhul, kui rakendatakse sama tõhusaid meetmeid. Eriti õhukesed plastkandekotid võib nende meetmete kohaldamisalast välja jätta.

Alates 27. maist 2018 esitavad liikmesriigid komisjonile koos artikli 12 kohaste andmetega pakendite ja pakendijäätmete kohta teavet õhukeste plastkandekottide aastase tarbimise kohta.

Komisjon võtab hiljemalt 27. mail 2016 vastu rakendusakti, millega kehtestatakse meetod, mille abil arvutada õhukeste plastkandekottide aastast tarbimist inimese kohta, ning kohandatakse artikli 12 lõike 3 kohaselt vastu võetud aruandlusvorminguid. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 21 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusega.

1b.   Ilma et see piiraks artikli 15 kohaldamist, võivad liikmesriigid võtta meetmeid (näiteks majandushoovad ja riiklikud vähendamiseesmärgid) igasuguste plastkandekottide kohta, olenemata nende paksusest.

1c.   Komisjon ja liikmesriigid innustavad vähemalt 27. novembrile 2016 järgneva esimese aasta jooksul aktiivselt õhukeste plastkandekottide liigse kasutamise kahjuliku keskkonnamõju teemaliste avalike teavitamis- ja teadvustamiskampaaniate korraldamist.”

| 3) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 8a
  Biolagunevate ja kompostitavate plastkandekottide etikette või märgistust käsitlevad erimeetmed
  Komisjon võtab hiljemalt 27. mail 2017 vastu rakendusakti, millega kehtestatakse biolagunevate ja kompostitavate plastkandekottide etikettide ja märgistuse kirjeldused, et tagada nende tunnustamine kogu liidus ja anda tarbijatele täpset teavet selliste kottide omadustest kompostimisel. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 21 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusega.
  Liikmesriigid tagavad, et biolagunevad ja kompostitavad plastkandekotid märgistatakse vastavalt kõnealuses rakendusaktis sätestatud kirjeldustele hiljemalt 18 kuu möödumisel rakendusakti vastuvõtmisest.” |
| --- | --- |

3)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 8a

Biolagunevate ja kompostitavate plastkandekottide etikette või märgistust käsitlevad erimeetmed

Komisjon võtab hiljemalt 27. mail 2017 vastu rakendusakti, millega kehtestatakse biolagunevate ja kompostitavate plastkandekottide etikettide ja märgistuse kirjeldused, et tagada nende tunnustamine kogu liidus ja anda tarbijatele täpset teavet selliste kottide omadustest kompostimisel. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 21 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusega.

Liikmesriigid tagavad, et biolagunevad ja kompostitavad plastkandekotid märgistatakse vastavalt kõnealuses rakendusaktis sätestatud kirjeldustele hiljemalt 18 kuu möödumisel rakendusakti vastuvõtmisest.”

| 4) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 20a
  Plastkandekotte käsitlev aruanne
  1.   Komisjon esitab hiljemalt 27. novembril 2021 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse artikli 4 lõikes 1a osutatud meetmete tulemuslikkust liidu tasandil seoses prahistamise ohjamise, tarbijate käitumise muutmise ja jäätmetekke vältimise edendamisega. Kui sellest hinnangust ilmneb, et võetud meetmed ei ole olnud tulemuslikud, uurib komisjon muid võimalusi õhukeste plastkandekottide tarbimise vähendamise saavutamiseks, sealhulgas realistlike ja saavutatavate eesmärkide seadmist liidu tasandil, ning esitab asjakohasel juhul seadusandliku ettepaneku.
  2.   Komisjon esitab hiljemalt 27. mail 2017 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles analüüsitakse oksüdantide toimel lagunevate plastkandekottide kasutamise mõju keskkonnale, ning esitab asjakohasel juhul seadusandliku ettepaneku.
  3.   Komisjon hindab hiljemalt 27. mail 2017 eriti õhukeste plastkandekottide tarbimise vähendamise eri võimaluste mõju olelustsüklile ning esitab asjakohasel juhul seadusandliku ettepaneku.” |
| --- | --- |

4)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 20a

Plastkandekotte käsitlev aruanne

1.   Komisjon esitab hiljemalt 27. novembril 2021 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse artikli 4 lõikes 1a osutatud meetmete tulemuslikkust liidu tasandil seoses prahistamise ohjamise, tarbijate käitumise muutmise ja jäätmetekke vältimise edendamisega. Kui sellest hinnangust ilmneb, et võetud meetmed ei ole olnud tulemuslikud, uurib komisjon muid võimalusi õhukeste plastkandekottide tarbimise vähendamise saavutamiseks, sealhulgas realistlike ja saavutatavate eesmärkide seadmist liidu tasandil, ning esitab asjakohasel juhul seadusandliku ettepaneku.

2.   Komisjon esitab hiljemalt 27. mail 2017 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles analüüsitakse oksüdantide toimel lagunevate plastkandekottide kasutamise mõju keskkonnale, ning esitab asjakohasel juhul seadusandliku ettepaneku.

3.   Komisjon hindab hiljemalt 27. mail 2017 eriti õhukeste plastkandekottide tarbimise vähendamise eri võimaluste mõju olelustsüklile ning esitab asjakohasel juhul seadusandliku ettepaneku.”

| 5) | Artikli 22 lõike 3a esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „3a.   Kui artiklites 4 ja 6 püstitatud eesmärgid on saavutatud, võivad liikmesriigid artikli 4 lõike 1a ja artikli 7 sätted üle võtta pädevate asutuste ja asjaomaste majandussektorite vaheliste lepingute abil.” |
| --- | --- |

5)

Artikli 22 lõike 3a esimene lõik asendatakse järgmisega:

„3a.   Kui artiklites 4 ja 6 püstitatud eesmärgid on saavutatud, võivad liikmesriigid artikli 4 lõike 1a ja artikli 7 sätted üle võtta pädevate asutuste ja asjaomaste majandussektorite vaheliste lepingute abil.”

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 27. novembril 2016. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 29. aprill 2015

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. KALNIŅA-LUKAŠEVICA

---

(1)  ELT C 214, 8.7.2014, lk 40.

1

(2)  ELT C 174, 7.6.2014, lk 43.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2014. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 2. märtsi 2015. aasta esimese lugemise seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Euroopa Parlamendi 28. aprilli 2015. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiiv 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta (EÜT L 365, 31.12.1994, lk 10).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (ELT L 164, 25.6.2008, lk 19).

6

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 6.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/16

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/721,

20. aprill 2015,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Vlaamse laurier (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Belgia taotlus registreerida nimetus „Vlaamse laurier” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Belgia taotlus registreerida nimetus „Vlaamse laurier” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Vlaamse laurier” registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Vlaamse laurier” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Vlaamse laurier” (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 2.13 „Lilled ja dekoratiivtaimed” kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. aprill 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT C 432, 2.12.2014, lk 12.

2

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, 13. juuni 2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 6.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/18 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/18

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/722,

5. mai 2015,

milles käsitletakse loa andmist tauriini kasutamiseks koerlaste, kaslaste, kärplaste ja lihatoiduliste kalade söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused. Nimetatud määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused. Nimetatud määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine.

| (2) | Direktiivi 70/524/EMÜ alusel anti tähtajatu luba tauriini kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti see aine seejärel olemasoleva tootena söödalisandite registrisse. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 70/524/EMÜ alusel anti tähtajatu luba tauriini kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti see aine seejärel olemasoleva tootena söödalisandite registrisse.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes artikliga 7 on esitatud taotlus tauriini ja sellest saadud valmististe uuesti hindamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina ja vastavalt nimetatud määruse artiklile 7 kõnealuse söödalisandi kasutamiseks uuel viisil joogivees. Taotleja taotles kõnealuse söödalisandi liigitamist söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid”. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes artikliga 7 on esitatud taotlus tauriini ja sellest saadud valmististe uuesti hindamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina ja vastavalt nimetatud määruse artiklile 7 kõnealuse söödalisandi kasutamiseks uuel viisil joogivees. Taotleja taotles kõnealuse söödalisandi liigitamist söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid”. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet”) jõudis oma 22. mai 2012. aasta arvamuses (3) järeldusele, et sünteetilist tauriini peetakse tõhusaks kasside, koerte ja lihatoiduliste kalade söödalisandiks. Kuna varem on kasutatud sööta, milles loomsete koostisosade osakaal on kuni 20 %, jõuti järeldusele, et täissöödas sisalduv tauriin on kontsentratsioonis kuni 0,2 % talutav kõikidele loomaliikidele. Amet soovitab mitte enam lubada kasutada tauriini kodulindude, sigade ja mäletsejate puhul. Amet jõudis järeldusele, et kavandatud tingimuste juures ei avalda tauriin söödas ja joogivees kasutamisel kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet”) jõudis oma 22. mai 2012. aasta arvamuses (3) järeldusele, et sünteetilist tauriini peetakse tõhusaks kasside, koerte ja lihatoiduliste kalade söödalisandiks. Kuna varem on kasutatud sööta, milles loomsete koostisosade osakaal on kuni 20 %, jõuti järeldusele, et täissöödas sisalduv tauriin on kontsentratsioonis kuni 0,2 % talutav kõikidele loomaliikidele. Amet soovitab mitte enam lubada kasutada tauriini kodulindude, sigade ja mäletsejate puhul. Amet jõudis järeldusele, et kavandatud tingimuste juures ei avalda tauriin söödas ja joogivees kasutamisel kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale.

| (5) | Samuti jõudis amet järeldusele, et tauriini kasutamine on tarbijate jaoks ohutu. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta. |
| --- | --- |

(5)

Samuti jõudis amet järeldusele, et tauriini kasutamine on tarbijate jaoks ohutu. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.

| (6) | Kasse ja koeri käsitlevaid järeldusi võib laiendada sama sugukonna teistele liikidele ehk kaslastele ja koerlastele, kuna need liigid on seedekulgla talitluse poolest üksteisega füsioloogiliselt sarnased. |
| --- | --- |

(6)

Kasse ja koeri käsitlevaid järeldusi võib laiendada sama sugukonna teistele liikidele ehk kaslastele ja koerlastele, kuna need liigid on seedekulgla talitluse poolest üksteisega füsioloogiliselt sarnased.

| (7) | Kärplased kuuluvad sarnaselt kaslaste ja koerlastega kiskjaliste seltsi. Kärplaste sugukonna liigid on lihatoidulised ja paljud neist on obligatoorsed karnivoorid. Nad vajavad oma toidus tauriini ja selle lähteaineid metioniini või tsüsteiini, et säilitada organismis tavapärane tauriinisisaldus. Traditsioonilised tauriiniallikad on lihaskude, aju ja sisikond. Kuna kuumtöötlus ja seda aminohapet vähe sisaldavate alternatiivsete valguallikate kasutamine vähendavad tauriini ja selle lähteainete kättesaadavust söödas, on seni kasutatud sööta, mis sisaldab tauriini söödalisandina, et tagada kärplaste tauriinivajaduse rahuldamine. |
| --- | --- |

(7)

Kärplased kuuluvad sarnaselt kaslaste ja koerlastega kiskjaliste seltsi. Kärplaste sugukonna liigid on lihatoidulised ja paljud neist on obligatoorsed karnivoorid. Nad vajavad oma toidus tauriini ja selle lähteaineid metioniini või tsüsteiini, et säilitada organismis tavapärane tauriinisisaldus. Traditsioonilised tauriiniallikad on lihaskude, aju ja sisikond. Kuna kuumtöötlus ja seda aminohapet vähe sisaldavate alternatiivsete valguallikate kasutamine vähendavad tauriini ja selle lähteainete kättesaadavust söödas, on seni kasutatud sööta, mis sisaldab tauriini söödalisandina, et tagada kärplaste tauriinivajaduse rahuldamine.

| (8) | Tauriini hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba nimetatud aine kasutamiseks käesoleva määruse lisas määratletud viisil. |
| --- | --- |

(8)

Tauriini hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba nimetatud aine kasutamiseks käesoleva määruse lisas määratletud viisil.

| (9) | Kuna ohutusnõuded ei eelda loa tingimuste muudatuste viivitamatut kohaldamist, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(9)

Kuna ohutusnõuded ei eelda loa tingimuste muudatuste viivitamatut kohaldamist, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas nimetatud ainet, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid” ja funktsionaalrühma „vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ained”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

1.   Lisas nimetatud ainet ja seda ainet sisaldavaid eelsegusid, mis on toodetud ja märgistatud enne 26. novembrit 2015 kooskõlas enne 26. maid 2015 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni.

2.   Lisas nimetatud ainet sisaldavaid söödamaterjale ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 26. novembrit 2015 kooskõlas enne 26. maid 2015 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni, kui need on ette nähtud lihatoidulistele kaladele.

3.   Lisas nimetatud ainet sisaldavaid söödamaterjale ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 26. maid 2017 kooskõlas enne 26. maid 2015 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni, kui need on ette nähtud koerlastele, kaslastele või kärplastele.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. mai 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Nõukogu direktiiv 70/524/EMÜ, 23. november 1970, söödalisandite kohta (EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1).

2

(3)  EFSA Journal 2012;10(6): 2736.

3

EFSA Journal 2012;10(6): 2736.

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja nimi | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toimeaine sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta või liitri vee kohta |
| Toitaineliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ained |
| 3a370 | — | Tauriin | Söödalisandi koostis

  Tauriin

  Toimeaine

  Tauriin
  IUPACi nimetus: 2-aminoetaansulfoonhape
  C2H7NO3S
  CASi nr: 107-35-7
  Tauriin tahkel kujul, toodetud keemilise sünteesi teel: puhtusaste vähemalt 98 %

  Analüüsimeetod
   (1)

  Tauriini määramine söödalisandis: ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ninhüdriini abil (Euroopa farmakopöa meetod aminohapete määramiseks: Euroopa farmakopöa 6.6, jaotis 2.2.56, meetod 1)
  Tauriini määramine eelsegus ja söödas: ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ninhüdriini abil ja fotomeetrilise määramisega (komisjoni määruse (EÜ) nr 152/2009 III lisa F osa põhjal) või kõrgefektiivne pöördfaasiline vedelikkromatograafia (RP-HPLC) koos fluorestsentsi määramisega (AOAC meetod 999.12)
  Tauriini määramine vees: vedelikkromatograafia koos UV-kiirguse või fluorestsentsi määramisega (AOAC meetod 997.05) | Koerlased, kaslased, kärplased ja lihatoidulised kalad | — | — | — | 1. | Tauriini võib turule lasta ja kasutada söödalisandina valmistise kujul. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja nimi

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Toimeaine sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta või liitri vee kohta

Toitaineliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ained

3a370

—

Tauriin

Söödalisandi koostis

Tauriin

Toimeaine

Tauriin

IUPACi nimetus: 2-aminoetaansulfoonhape

C2H7NO3S

CASi nr: 107-35-7

Tauriin tahkel kujul, toodetud keemilise sünteesi teel: puhtusaste vähemalt 98 %

Analüüsimeetod
   (1)

Tauriini määramine söödalisandis: ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ninhüdriini abil (Euroopa farmakopöa meetod aminohapete määramiseks: Euroopa farmakopöa 6.6, jaotis 2.2.56, meetod 1)

Tauriini määramine eelsegus ja söödas: ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimisega ninhüdriini abil ja fotomeetrilise määramisega (komisjoni määruse (EÜ) nr 152/2009 III lisa F osa põhjal) või kõrgefektiivne pöördfaasiline vedelikkromatograafia (RP-HPLC) koos fluorestsentsi määramisega (AOAC meetod 999.12)

Tauriini määramine vees: vedelikkromatograafia koos UV-kiirguse või fluorestsentsi määramisega (AOAC meetod 997.05)

Koerlased, kaslased, kärplased ja lihatoidulised kalad

—

—

—

1.

Tauriini võib turule lasta ja kasutada söödalisandina valmistise kujul.

| 2. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitus- ja stabiilsustingimused. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitus- ja stabiilsustingimused.

| 3. | Tauriini soovitatav maksimumsisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta:






  — | kaslased: 2 500 ; |
| --- | --- | --- |

3.

Tauriini soovitatav maksimumsisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta:

—

kaslased: 2 500 ;

| — | lihatoidulised kalad: 25 000 ; |
| --- | --- |

—

lihatoidulised kalad: 25 000 ;

| — | koerlased ja kärplased: 2 000 . |
| --- | --- |

—

koerlased ja kärplased: 2 000 .

| 4. | Ohutusnõuded: käitlemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid. |
| --- | --- |

4.

Ohutusnõuded: käitlemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

| 5. | Söödalisandit võib kasutada joogivees. |
| --- | --- |

5.

Söödalisandit võib kasutada joogivees.

26. mai 2025

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad Euroopa Liidu söödalisandite referentlabori veebisaidil järgmisel aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 6.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/22 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/22

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/723,

5. mai 2015,

milles käsitletakse loa andmist biotiini kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused. Nimetatud määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused. Nimetatud määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine.

| (2) | Direktiivi 70/524/EMÜ alusel anti tähtajatu luba biotiini kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti see aine seejärel olemasoleva tootena söödalisandite registrisse. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 70/524/EMÜ alusel anti tähtajatu luba biotiini kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti see aine seejärel olemasoleva tootena söödalisandite registrisse.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes nimetatud määruse artikliga 7 on esitatud kaks taotlust biotiini ja sellest saadud valmististe uuesti hindamiseks kõikide loomaliikide puhul ning vastavalt nimetatud määruse artiklile 7 kõnealuse söödalisandi kasutamiseks uuel viisil joogivees. Taotlejad taotlesid kõnealuse söödalisandi liigitamist söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid”. Taotlustele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes nimetatud määruse artikliga 7 on esitatud kaks taotlust biotiini ja sellest saadud valmististe uuesti hindamiseks kõikide loomaliikide puhul ning vastavalt nimetatud määruse artiklile 7 kõnealuse söödalisandi kasutamiseks uuel viisil joogivees. Taotlejad taotlesid kõnealuse söödalisandi liigitamist söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid”. Taotlustele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet”) jõudis oma 16. oktoobri 2012. aasta ja 17. oktoobri 2012. aasta arvamustes (3) järeldusele, et kavandatud tingimuste juures ei avalda biotiin söödas ja joogivees kasutamisel kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti jõudis amet järeldusele, et sünteetilist biotiini peetakse tõhusaks biotiiniallikaks ja selle kasutamine on tarbijate jaoks ohutu. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas ja joogivees sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet”) jõudis oma 16. oktoobri 2012. aasta ja 17. oktoobri 2012. aasta arvamustes (3) järeldusele, et kavandatud tingimuste juures ei avalda biotiin söödas ja joogivees kasutamisel kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti jõudis amet järeldusele, et sünteetilist biotiini peetakse tõhusaks biotiiniallikaks ja selle kasutamine on tarbijate jaoks ohutu. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas ja joogivees sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.

| (5) | Biotiini hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba nimetatud aine kasutamiseks käesoleva määruse lisas määratletud viisil. |
| --- | --- |

(5)

Biotiini hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba nimetatud aine kasutamiseks käesoleva määruse lisas määratletud viisil.

| (6) | Kuna ohutusnõuded ei eelda loa tingimuste muudatuste viivitamatut kohaldamist, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(6)

Kuna ohutusnõuded ei eelda loa tingimuste muudatuste viivitamatut kohaldamist, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas nimetatud ainet, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid” ja funktsionaalrühma „vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ained”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

1.   Lisas nimetatud ainet ja seda ainet sisaldavaid eelsegusid, mis on toodetud ja märgistatud enne 26. novembrit 2015 kooskõlas enne 26. maid 2015 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni.

2.   Lisas nimetatud ainet sisaldavaid söödamaterjale ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 26. novembrit 2015 kooskõlas enne 26. maid 2015 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni, kui need on ette nähtud toiduloomadele.

3.   Lisas nimetatud ainet sisaldavaid söödamaterjale ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 26. maid 2017 kooskõlas enne 26. maid 2015 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni, kui need on ette nähtud muudele loomadele kui toiduloomad.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. mai 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Nõukogu direktiiv 70/524/EMÜ, 23. november 1970, söödalisandite kohta (EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1).

2

(3)  EFSA Journal 2012; 10(11): 2925; EFSA Journal 2012; 10(11): 2926.

3

EFSA Journal

EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja nimi | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toimeaine sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta või liitri vee kohta |
| Toitaineliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ained. |
| 3a880 | — | Biotiin | Söödalisandi koostis

  Biotiin

  Toimeaine

  D-(+)-biotiin
  C10H16N2O3S






  — | CASi nr: 58-85-5 |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja nimi

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Toimeaine sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta või liitri vee kohta

Toitaineliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ained.

3a880

—

Biotiin

Söödalisandi koostis

Biotiin

Toimeaine

D-(+)-biotiin

C10H16N2O3S

—

CASi nr: 58-85-5

| — | Biotiin tahkel kujul, toodetud keemilise sünteesi teel |
| --- | --- |

—

Biotiin tahkel kujul, toodetud keemilise sünteesi teel

| — | Puhtuse kriteeriumid: vähemalt 97 % |
| --- | --- |

—

Puhtuse kriteeriumid: vähemalt 97 %

Analüüsimeetod
   (1)

D-(+)-biotiini määramine söödalisandis: potentsiomeetriline tiitrimismeetod ja optilise pöörangu määramine (Euroopa farmakopöa 6.0, meetod 01/2008:1073)

D-(+)-biotiini määramine eelsegus ja söödas: kõrgefektiivne pöördfaasiline vedelikkromatograafia koos massispektromeetriaga (RP-HPLC-MS/MS)

D-(+)-biotiini määramine vees: mikrobioloogiline meetod (USA farmakopöa 21, 3. lisa, meetod (88) 1986)

Kõik loomaliigid

—

—

—

| 1. | Biotiini võib turule lasta ja kasutada söödalisandina valmistise kujul. |
| --- | --- |

1.

Biotiini võib turule lasta ja kasutada söödalisandina valmistise kujul.

| 2. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitus- ja stabiilsustingimused. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitus- ja stabiilsustingimused.

| 3. | Ohutusnõuded: käsitsemisel kasutada respiraatorit. |
| --- | --- |

3.

Ohutusnõuded: käsitsemisel kasutada respiraatorit.

| 4. | Söödalisandit võib kasutada joogivees. |
| --- | --- |

4.

Söödalisandit võib kasutada joogivees.

26. mai 2025

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad Euroopa Liidu söödalisandite referentlabori veebisaidil järgmisel aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 6.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/25

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/724,

5. mai 2015,

milles käsitletakse loa andmist retinüülatsetaadi, retinüülpalmitaadi ja retinüülpropionaadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused. Nimetatud määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused. Nimetatud määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine.

| (2) | Direktiivi 70/524/EMÜ alusel anti tähtajatu luba A-vitamiini kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti see aine seejärel olemasoleva tootena söödalisandite registrisse. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 70/524/EMÜ alusel anti tähtajatu luba A-vitamiini kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti see aine seejärel olemasoleva tootena söödalisandite registrisse.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes nimetatud määruse artikliga 7 on esitatud taotlus A-vitamiini uuesti hindamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina retinüülatsetaadi, retinüülpalmitaadi ja retinüülpropionaadi ning neist saadud valmististe kujul ning vastavalt nimetatud määruse artiklile 7 kõnealuste söödalisandite kasutamiseks uuel viisil joogivees. Taotleja taotles kõnealuste söödalisandite liigitamist söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid”. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes nimetatud määruse artikliga 7 on esitatud taotlus A-vitamiini uuesti hindamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina retinüülatsetaadi, retinüülpalmitaadi ja retinüülpropionaadi ning neist saadud valmististe kujul ning vastavalt nimetatud määruse artiklile 7 kõnealuste söödalisandite kasutamiseks uuel viisil joogivees. Taotleja taotles kõnealuste söödalisandite liigitamist söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid”. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet”) jõudis oma 12. detsembri 2012. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud tingimuste juures ei avalda retinüülatsetaat, retinüülpalmitaat ega retinüülpropionaat söödas kasutamisel kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet”) jõudis oma 12. detsembri 2012. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud tingimuste juures ei avalda retinüülatsetaat, retinüülpalmitaat ega retinüülpropionaat söödas kasutamisel kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale.

| (5) | Samuti jõudis amet järeldusele, et retinüülatsetaat, retinüülpalmitaat ja retinüülpropionaat on tõhusad A-vitamiini allikad ning nende kasutamine on tarbijate jaoks ohutu. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduvate kõnealuste söödalisandite analüüsimise meetodi kohta. |
| --- | --- |

(5)

Samuti jõudis amet järeldusele, et retinüülatsetaat, retinüülpalmitaat ja retinüülpropionaat on tõhusad A-vitamiini allikad ning nende kasutamine on tarbijate jaoks ohutu. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduvate kõnealuste söödalisandite analüüsimise meetodi kohta.

| (6) | Retinüülatsetaadi, retinüülpalmitaadi ja retinüülpropionaadi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud, välja arvatud joogivee puhul. Seepärast tuleks anda luba kõnealuste ainete kasutamiseks söödas käesoleva määruse lisas määratletud viisil. Tuleks kehtestada mis tahes kujul esineva A-vitamiini suurim lubatud sisaldus. A-vitamiini ei tohiks manustada otse joogivee kaudu, sest täiendava manustamisviisi kasutamine suurendaks ohtu tarbijatele. Seepärast tuleks keelduda loa andmisest retinüülatsetaadi, retinüülpalmitaadi ja retinüülpropionaadi kasutamiseks funktsionaalrühma „vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ained” kuuluva söödalisandina seoses nende ainete kasutamisega vees. Kõnealust keeldu ei kohaldata selliste segasöödas sisalduvate söödalisandite suhtes, mida manustatakse veega. |
| --- | --- |

(6)

Retinüülatsetaadi, retinüülpalmitaadi ja retinüülpropionaadi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud, välja arvatud joogivee puhul. Seepärast tuleks anda luba kõnealuste ainete kasutamiseks söödas käesoleva määruse lisas määratletud viisil. Tuleks kehtestada mis tahes kujul esineva A-vitamiini suurim lubatud sisaldus. A-vitamiini ei tohiks manustada otse joogivee kaudu, sest täiendava manustamisviisi kasutamine suurendaks ohtu tarbijatele. Seepärast tuleks keelduda loa andmisest retinüülatsetaadi, retinüülpalmitaadi ja retinüülpropionaadi kasutamiseks funktsionaalrühma „vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ained” kuuluva söödalisandina seoses nende ainete kasutamisega vees. Kõnealust keeldu ei kohaldata selliste segasöödas sisalduvate söödalisandite suhtes, mida manustatakse veega.

| (7) | Kuna ohutusnõuded ei eelda loa tingimuste muudatuste viivitamatut kohaldamist, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(7)

Kuna ohutusnõuded ei eelda loa tingimuste muudatuste viivitamatut kohaldamist, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas nimetatud aineid, mis kuuluvad söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid” ja funktsionaalrühma „vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ained”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Keeldutakse loa andmisest retinüülatsetaadi, retinüülpalmitaadi ja retinüülpropionaadi kasutamiseks vees söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid” ja funktsionaalrühma „vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ained” kuuluva söödalisandina.

Artikkel 3

Lisas nimetatud aineid ja neid aineid sisaldavaid eelsegusid, mis on toodetud ja märgistatud enne 26. novembrit 2015 kooskõlas enne 26. maid 2015 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni.

Lisas nimetatud aineid sisaldavaid söödamaterjale ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 26. maid 2016 kooskõlas enne 26. maid 2015 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni, kui need on ette nähtud toiduloomadele.

Lisas nimetatud aineid sisaldavaid söödamaterjale ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 26. maid 2017 kooskõlas enne 26. maid 2015 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni, kui need on ette nähtud muudele loomadele kui toiduloomad.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. mai 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Nõukogu direktiiv 70/524/EMÜ, 23. november 1970, söödalisandite kohta (EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1).

2

(3)  EFSA Journal 2013; 11(1): 3037.

3

EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja nimi | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A-vitamiini sisaldus RÜdes 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta |
| Toitaineliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ained. |
| 3a672a | — | „Retinüülatsetaat” või „A-vitamiin” | Söödalisandi koostis

  Retinüülatsetaat
  Trifenüülfosfiinoksiidi (TPPO) sisaldus lisandis ≤ 100 mg/kg

  Toimeaine kirjeldus

  Retinüülatsetaat
  C22H32O2

  CASi nr: 127–47-9
  Retinüülatsetaat tahkel kujul, toodetud keemilise sünteesi teel
  Puhtuse kriteeriumid: vähemalt 95 % (vähemalt 2,76 MRÜ/g)

  Analüüsimeetodid
   (1)

  A-vitamiini määramine söödalisandis: õhekihikromatograafia koos UV-kiirguse määramisega (Euroopa farmakopöa 6. väljaanne, monograafia 0217)
  A-vitamiini määramine eelsegus ja söödas: kõrgefektiivne pöördfaasiline vedelikkromatograafia (RP-HPLC) koos UV-kiirguse või fluorestsentsi määramisega – komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2009 (2) | Piimapõrsad ja võõrutatud põrsad | — | — | 16 000 | 1. | Lisand lisatakse söödale eelsegu koostises. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja nimi

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

A-vitamiini sisaldus RÜdes 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

Toitaineliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ained.

3a672a

—

„Retinüülatsetaat” või „A-vitamiin”

Söödalisandi koostis

Retinüülatsetaat

Trifenüülfosfiinoksiidi (TPPO) sisaldus lisandis ≤ 100 mg/kg

Toimeaine kirjeldus

Retinüülatsetaat

C22H32O2

CASi nr: 127–47-9

Retinüülatsetaat tahkel kujul, toodetud keemilise sünteesi teel

Puhtuse kriteeriumid: vähemalt 95 % (vähemalt 2,76 MRÜ/g)

Analüüsimeetodid
   (1)

A-vitamiini määramine söödalisandis: õhekihikromatograafia koos UV-kiirguse määramisega (Euroopa farmakopöa 6. väljaanne, monograafia 0217)

A-vitamiini määramine eelsegus ja söödas: kõrgefektiivne pöördfaasiline vedelikkromatograafia (RP-HPLC) koos UV-kiirguse või fluorestsentsi määramisega – komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2009 (2)

Piimapõrsad ja võõrutatud põrsad

—

—

16 000

1.

Lisand lisatakse söödale eelsegu koostises.

| 2. | Retinüülatsetaati võib turule lasta ja kasutada söödalisandina valmistise kujul. |
| --- | --- |

2.

Retinüülatsetaati võib turule lasta ja kasutada söödalisandina valmistise kujul.

| 3. | Märgisel esitatava sisalduse puhul kasutatakse järgmist määratlust: 1 RÜ = 0,344 μg retinüülatsetaati. |
| --- | --- |

3.

Märgisel esitatava sisalduse puhul kasutatakse järgmist määratlust: 1 RÜ = 0,344 μg retinüülatsetaati.

| 4. | Retinüülatsetaadi, retinüülpalmitaadi ja retinüülpropionaadi segu puhul ei ületata asjaomase loomaliigi või -kategooria puhul kehtestatud maksimumsisaldust. |
| --- | --- |

4.

Retinüülatsetaadi, retinüülpalmitaadi ja retinüülpropionaadi segu puhul ei ületata asjaomase loomaliigi või -kategooria puhul kehtestatud maksimumsisaldust.

| 5. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitus- ja stabiilsustingimused. |
| --- | --- |

5.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitus- ja stabiilsustingimused.

| 6. | Ohutusnõuded: käsitsemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid. |
| --- | --- |

6.

Ohutusnõuded: käsitsemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

26. mai 2025

Nuumsead

—

—

6 500

Emised

—

—

12 000

Muud sead

—

—

—

Kanad ja vähemtähtsad kodulinnuliigid

≤ 14 päeva

—

20 000

> 14 päeva

—

10 000

Kalkunid

≤ 28 päeva

—

20 000

> 28 päeva

—

10 000

Muud kodulinnud

—

—

10 000

Piimalehmad ja lehmad karja taastootmiseks

—

9 000

Kasvatamiseks ette nähtud vasikad

4 kuud

—

16 000

Muud vasikad ja lehmad

—

—

25 000

Kasvatamiseks ette nähtud lamba- ja kitsetalled

≤ 2 kuud

—

16 000

> 2 kuud

—

—

Nuumveised, -lambad ja -kitsed

—

—

10 000

Muud veised, lambad ja kitsed

—

—

—

Imetajad

—

—

Üksnes piimaasendajad: 25 000

Muud loomaliigid

—

—

—

3a672b

„Retinüülpalmitaat” või „A-vitamiin”

Söödalisandi koostis

Retinüülpalmitaat

Trifenüülfosfiinoksiidi (TPPO) sisaldus lisandis ≤ 100 mg/kg

Toimeaine kirjeldus

Retinüülpalmitaat

C36H60O2

CASi nr: 79–81-2

Retinüülpalmitaat tahkel või vedelal kujul, toodetud keemilise sünteesi teel: puhtusaste vähemalt 90 % ehk 1,64 MRÜ/g

Analüüsimeetodid
   (1)

A-vitamiini määramine söödalisandis: õhekihikromatograafia koos UV-kiirguse määramisega (Euroopa farmakopöa 6. väljaanne, monograafia 0217)

A-vitamiini määramine eelsegus ja söödas: kõrgefektiivne pöördfaasiline vedelikkromatograafia (RP-HPLC) koos UV-kiirguse või fluorestsentsi määramisega – määrus (EÜ) nr 152/2009

Piimapõrsad ja võõrutatud põrsad

—

—

16 000

| 1. | Lisand lisatakse söödale eelsegu koostises. |
| --- | --- |

1.

Lisand lisatakse söödale eelsegu koostises.

| 2. | Retinüülpalmitaati võib turule lasta ja kasutada söödalisandina valmistise kujul. |
| --- | --- |

2.

Retinüülpalmitaati võib turule lasta ja kasutada söödalisandina valmistise kujul.

| 3. | Märgisel esitatava sisalduse puhul kasutatakse järgmist määratlust: 1 RÜ = 0,5458 μg retinüülpalmitaati. |
| --- | --- |

3.

Märgisel esitatava sisalduse puhul kasutatakse järgmist määratlust: 1 RÜ = 0,5458 μg retinüülpalmitaati.

| 4. | Retinüülatsetaadi, retinüülpalmitaadi ja retinüülpropionaadi segu puhul ei ületata asjaomase loomaliigi või -kategooria puhul kehtestatud maksimumsisaldust. |
| --- | --- |

4.

Retinüülatsetaadi, retinüülpalmitaadi ja retinüülpropionaadi segu puhul ei ületata asjaomase loomaliigi või -kategooria puhul kehtestatud maksimumsisaldust.

| 5. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitus- ja stabiilsustingimused. |
| --- | --- |

5.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitus- ja stabiilsustingimused.

| 6. | Ohutusnõuded: käsitsemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid. |
| --- | --- |

6.

Ohutusnõuded: käsitsemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

26. mai 2025

Nuumsead

—

—

6 500

Emised

—

—

12 000

Muud sead

—

—

—

Kanad ja vähemtähtsad kodulinnuliigid

≤ 14 päeva

—

20 000

> 14 päeva

—

10 000

Kalkunid

≤ 28 päeva

—

20 000

> 28 päeva

—

10 000

Muud kodulinnud

—

—

10 000

Piimalehmad ja lehmad karja taastootmiseks

—

—

9 000

Kasvatamiseks ette nähtud vasikad

4 kuud

—

16 000

Muud vasikad ja lehmad

—

—

25 000

Kasvatamiseks ette nähtud lamba- ja kitsetalled

≤ 2 kuud

—

16 000

> 2 kuud

—

—

Nuumveised, -lambad ja -kitsed

—

—

10 000

Muud veised, lambad ja kitsed

—

—

—

Imetajad

—

—

Üksnes piimaasendajad: 25 000

Muud loomaliigid

—

—

—

3a672c

„Retinüülpropionaat” või „A-vitamiin”

Söödalisandi koostis

Retinüülpropionaat

Trifenüülfosfiinoksiidi (TPPO) sisaldus lisandis ≤ 100 mg/kg

Toimeaine kirjeldus

Retinüülpropionaat

C23H34O2

CASi nr: 7069-42–3

Retinüülpropionaat vedelal kujul, toodetud keemilise sünteesi teel: puhtusaste vähemalt 95 % ehk 2,64 MRÜ/g

Analüüsimeetodid
   (1)

A-vitamiini määramine söödalisandis: õhekihikromatograafia koos UV-kiirguse määramisega (Euroopa farmakopöa 6. väljaanne, monograafia 0217)

A-vitamiini määramine eelsegus ja söödas: kõrgefektiivne pöördfaasiline vedelikkromatograafia (RP-HPLC) koos UV-kiirguse või fluorestsentsi määramisega – määrus (EÜ) nr 152/2009

Piimapõrsad ja võõrutatud põrsad

—

—

16 000

| 1. | Lisand lisatakse söödale eelsegu koostises. |
| --- | --- |

1.

Lisand lisatakse söödale eelsegu koostises.

| 2. | Retinüülpropionaati võib turule lasta ja kasutada söödalisandina valmistise kujul. |
| --- | --- |

2.

Retinüülpropionaati võib turule lasta ja kasutada söödalisandina valmistise kujul.

| 3. | Märgisel esitatava sisalduse puhul kasutatakse järgmist määratlust: 1 RÜ = 0,3585 μg retinüülpropionaati. |
| --- | --- |

3.

Märgisel esitatava sisalduse puhul kasutatakse järgmist määratlust: 1 RÜ = 0,3585 μg retinüülpropionaati.

| 4. | Retinüülatsetaadi, retinüülpalmitaadi ja retinüülpropionaadi segu puhul ei ületata asjaomase loomaliigi või -kategooria puhul kehtestatud maksimumsisaldust. |
| --- | --- |

4.

Retinüülatsetaadi, retinüülpalmitaadi ja retinüülpropionaadi segu puhul ei ületata asjaomase loomaliigi või -kategooria puhul kehtestatud maksimumsisaldust.

| 5. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitus- ja stabiilsustingimused. |
| --- | --- |

5.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitus- ja stabiilsustingimused.

| 6. | Ohutusnõuded: käsitsemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid. |
| --- | --- |

6.

Ohutusnõuded: käsitsemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

26. mai 2025

Nuumsead

—

—

6 500

Emised

—

—

12 000

Muud sead

—

—

—

Kanad ja vähemtähtsad kodulinnuliigid

≤ 14 päeva

—

20 000

> 14 päeva

—

10 000

Kalkunid

≤ 28 päeva

–

20 000

> 28 päeva

—

10 000

Muud kodulinnud

—

—

10 000

Piimalehmad ja lehmad karja taastootmiseks

—

—

9 000

Kasvatamiseks ette nähtud vasikad

4 kuud

—

16 000

Muud vasikad ja lehmad

—

—

25 000

Kasvatamiseks ette nähtud lamba- ja kitsetalled

≤ 2 kuud

—

16 000

> 2 kuud

—

—

Nuumveised, -lambad ja -kitsed

—

—

10 000

Muud veised, lambad ja kitsed

—

—

—

Imetajad

—

—

Üksnes piimaasendajad: 25 000

Muud loomaliigid

—

—

—

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad Euroopa Liidu söödalisandite referentlabori veebisaidil järgmisel aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2009, 27. jaanuar 2009, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid sööda ametlikuks kontrolliks (ELT L 54, 26.2.2009, lk 1).

---

| 6.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/32 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/32

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/725,

5. mai 2015,

millega määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) 2015/360 kohaselt sealiha eraladustamiseks antava abi taotluste esitamise lõppkuupäev

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 18 lõike 2 esimese lõigu punkti b ja teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/360 (2) kohaselt antav eraladustusabi on sealihaturule hästi mõjunud. Eeldatakse, et hinnad stabiliseeruvad veelgi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/360 (2) kohaselt antav eraladustusabi on sealihaturule hästi mõjunud. Eeldatakse, et hinnad stabiliseeruvad veelgi.

| (2) | Seetõttu tuleks sealiha eraladustamiseks antava abi andmine lõpetada ja määrata kindlaks sealiha eraladustamiseks antava abi taotluste esitamise lõppkuupäev. |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu tuleks sealiha eraladustamiseks antava abi andmine lõpetada ja määrata kindlaks sealiha eraladustamiseks antava abi taotluste esitamise lõppkuupäev.

| (3) | Õiguskindluse tagamiseks tuleks määrus (EL) 2015/360 kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(3)

Õiguskindluse tagamiseks tuleks määrus (EL) 2015/360 kehtetuks tunnistada.

| (4) | Spekulatsioonide vältimiseks peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(4)

Spekulatsioonide vältimiseks peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (5) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(5)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2015/360 kohaselt sealiha eraladustamiseks antava abi taotluste esitamise lõppkuupäev on 8. mai 2015.

Artikkel 2

Rakendusmäärus (EL) 2015/360 tunnistatakse kehtetuks alates 8. maist 2015.

Selle kohaldamist jätkatakse siiski lepingute puhul, mis sõlmiti selle määruse alusel enne käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. mai 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/360, 5. märts 2015, millega avatakse sealiha eraladustamine ja määratakse eelnevalt kindlaks abi summa (ELT L 62, 6.3.2015, lk 16).

2

---

| 6.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/34 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/34

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/726,

5. mai 2015,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. mai 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 153,9 |
| MA | 87,0 |
| MK | 119,9 |
| TN | 392,6 |
| ZZ | 188,4 |
| 0707 00 05 | AL | 49,4 |
| TR | 110,0 |
| ZZ | 79,7 |
| 0709 93 10 | MA | 130,6 |
| TR | 133,2 |
| ZZ | 131,9 |
| 0805 10 20 | EG | 44,6 |
| IL | 71,3 |
| MA | 53,6 |
| ZZ | 56,5 |
| 0805 50 10 | BR | 107,1 |
| TR | 101,0 |
| ZZ | 104,1 |
| 0808 10 80 | AR | 98,9 |
| BR | 93,6 |
| CL | 120,5 |
| MK | 32,8 |
| NZ | 135,8 |
| US | 161,3 |
| UY | 92,0 |
| ZA | 117,5 |
| ZZ | 106,6 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

153,9

MA

87,0

MK

119,9

TN

392,6

ZZ

188,4

0707 00 05

AL

49,4

TR

110,0

ZZ

79,7

0709 93 10

MA

130,6

TR

133,2

ZZ

131,9

0805 10 20

EG

44,6

IL

71,3

MA

53,6

ZZ

56,5

0805 50 10

BR

107,1

TR

101,0

ZZ

104,1

0808 10 80

AR

98,9

BR

93,6

CL

120,5

MK

32,8

NZ

135,8

US

161,3

UY

92,0

ZA

117,5

ZZ

106,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 6.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/36 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/36

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2015/727,

10. aprill 2015,

iga-aastase järelevalvetasu kogusumma kohta esimesel tasuperioodil ja 2015. aastal (EKP/2015/17)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 22. oktoobri 2014. aasta määrust (EL) nr 1163/2014 järelevalvetasude kohta (EKP/2014/41), (1) eelkõige selle artiklit 9 ja artikli 16 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpank (EKP) peab määrama iga-aastase järelevalvetasu kogusumma, mida kohaldatakse, saates tasu maksmise teated kõikidele järelevalve alla kuuluvate üksuste ja järelevalve alla kuuluvate gruppide liikidele, ning avaldama selle teabe oma veebilehel 30. aprillil asjaomasel tasuperioodil. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpank (EKP) peab määrama iga-aastase järelevalvetasu kogusumma, mida kohaldatakse, saates tasu maksmise teated kõikidele järelevalve alla kuuluvate üksuste ja järelevalve alla kuuluvate gruppide liikidele, ning avaldama selle teabe oma veebilehel 30. aprillil asjaomasel tasuperioodil.

| (2) | Tasu maksmise teade esimesel tasuperioodil, st november ja detsember 2014, tuleb esitada koos tasu maksmise teatega 2015. aasta tasuperioodi kohta. Iga-aastase järelevalvetasu kogusumma, mida kohaldatakse 2015. aastal, peab kajastama EKP poolt tema järelevalveülesannetega seoses kantud kulusid alates novembrist 2014. |
| --- | --- |

(2)

Tasu maksmise teade esimesel tasuperioodil, st november ja detsember 2014, tuleb esitada koos tasu maksmise teatega 2015. aasta tasuperioodi kohta. Iga-aastase järelevalvetasu kogusumma, mida kohaldatakse 2015. aastal, peab kajastama EKP poolt tema järelevalveülesannetega seoses kantud kulusid alates novembrist 2014.

| (3) | Kulud hõlmavad eelkõige EKP järelevalveülesannetega otseselt seotud kulusid, näiteks oluliste üksuste järelevalve, vähem oluliste üksuste järelevalve järelevaatamine, horisontaalsete ülesannete täitmine ja eriteenuste osutamine. See hõlmab ka EKP järelevalveülesannetega kaudselt seotud kulusid, näiteks EKP tugiteenused, sh ruumid, personalijuhtimine ja infotehnoloogia teenused. |
| --- | --- |

(3)

Kulud hõlmavad eelkõige EKP järelevalveülesannetega otseselt seotud kulusid, näiteks oluliste üksuste järelevalve, vähem oluliste üksuste järelevalve järelevaatamine, horisontaalsete ülesannete täitmine ja eriteenuste osutamine. See hõlmab ka EKP järelevalveülesannetega kaudselt seotud kulusid, näiteks EKP tugiteenused, sh ruumid, personalijuhtimine ja infotehnoloogia teenused.

| (4) | Iga järelevalve alla kuuluva üksuse või järelevalve alla kuuluva grupi poolt maksmisele kuuluva iga-aastase järelevalvetasu arvutamiseks jagatakse kogukulu kahte ossa: järelevalve alla kuuluvad olulised üksused ja grupid ning järelevalve alla kuuluvad vähem olulised üksused ja grupid. Kulud jagatakse kulude jaotuse põhjal asjaomaste funktsioonide vahel, s.o järelevalve alla kuuluvate oluliste üksuste otsene järelevalve ja järelevalve alla kuuluvate vähem oluliste üksuste kaudne järelevalve. |
| --- | --- |

(4)

Iga järelevalve alla kuuluva üksuse või järelevalve alla kuuluva grupi poolt maksmisele kuuluva iga-aastase järelevalvetasu arvutamiseks jagatakse kogukulu kahte ossa: järelevalve alla kuuluvad olulised üksused ja grupid ning järelevalve alla kuuluvad vähem olulised üksused ja grupid. Kulud jagatakse kulude jaotuse põhjal asjaomaste funktsioonide vahel, s.o järelevalve alla kuuluvate oluliste üksuste otsene järelevalve ja järelevalve alla kuuluvate vähem oluliste üksuste kaudne järelevalve.

| (5) | Panganduse järelevalve ülesannetega seotud kulud, mis EKP kandis esimesel tasuperioodil ja mis hüvitatakse järelevalvetasudega, on osutatud EKP 2014. aasta finantsaruandes (2). |
| --- | --- |

(5)

Panganduse järelevalve ülesannetega seotud kulud, mis EKP kandis esimesel tasuperioodil ja mis hüvitatakse järelevalvetasudega, on osutatud EKP 2014. aasta finantsaruandes (2).

| (6) | 2015. aasta tasuperioodi aastakulu prognoos on tuletatud EKP heakskiidetud eelarvest, võttes arvesse EKP aastakulu prognoosi muutusi, mis olid käesoleva otsuse koostamise ajal teada, |
| --- | --- |

(6)

2015. aasta tasuperioodi aastakulu prognoos on tuletatud EKP heakskiidetud eelarvest, võttes arvesse EKP aastakulu prognoosi muutusi, mis olid käesoleva otsuse koostamise ajal teada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas otsuses kohaldatakse mõisteid, mis on toodud Euroopa Keskpanga määruses (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) (3) ja määruses (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41).

Artikkel 2

Iga-aastase järelevalvetasu kogusumma esimesel tasuperioodil ja 2015. aastal

1.   Iga-aastase järelevalvetasu kogusumma esimesel tasuperioodil ja 2015. aastal on 325 986 085 eurot, mis vastab EKP tegelikele kuludele novembris ja detsembris 2014 ja EKP 2015. aasta kulude prognoosile, mis on osutatud käesoleva otsuse I lisas.

2.   Kõik järelevalve alla kuuluvate üksuste ja gruppide liigid maksavad iga-aastase järelevalvetasu kogusumma kooskõlas käesoleva otsuse II lisaga.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub 29. aprillil 2015.

Frankfurt Maini ääres, 10. aprill 2015

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  ELT L 311, 31.10.2014, lk 23.

1

(2)  Avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu veebruaris 2015.

2

(3)  Euroopa Keskpanga 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 468/2014, millega kehtestatakse raamistik Euroopa Keskpanga ja riiklike pädevate asutuste vaheliseks ning riiklike määratud asutustega tehtavaks koostööks ühtse järelevalvemehhanismi raames (SSM raammäärus) (EKP/2014/17) (ELT L 141, 14.5.2014, lk 1).

3

---

I LISA

| (eurodes) |
| --- |
| | 2014 | 2015 | Kokku |
| Palgad ja hüvitised | 18 456 945 | 151 665 635 | 170 122 580 |
| Hoonete üürimise ja haldamisega seotud kulud | 2 199 243 | 22 563 517 | 24 762 760 |
| Muud tegevuskulud | 9 316 824 | 121 783 921 | 131 100 745 |
| Kokku | 29 973 012 | 296 013 073 | 325 986 085 |

(eurodes)

2014

2015

Kokku

Palgad ja hüvitised

18 456 945

151 665 635

170 122 580

Hoonete üürimise ja haldamisega seotud kulud

2 199 243

22 563 517

24 762 760

Muud tegevuskulud

9 316 824

121 783 921

131 100 745

Kokku

29 973 012

296 013 073

325 986 085

---

II LISA

| (eurodes) |
| --- |
| | 2014 | 2015 | Kokku |
| Järelevalvetasud | 29 973 012 | 296 013 073 | 325 986 085 |
| millest: | | | |
| tasud, mida kohaldatakse olulistele üksustele ja gruppidele | 25 622 812 | 264 068 941 | 289 691 753 |
| tasud, mida kohaldatakse vähem olulistele üksustele ja gruppidele | 4 350 200 | 31 944 132 | 36 294 332 |

(eurodes)

2014

2015

Kokku

Järelevalvetasud

29 973 012

296 013 073

325 986 085

millest:

tasud, mida kohaldatakse olulistele üksustele ja gruppidele

25 622 812

264 068 941

289 691 753

tasud, mida kohaldatakse vähem olulistele üksustele ja gruppidele

4 350 200

31 944 132

36 294 332

---

Parandused

| 6.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/39 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/39

---

Nõukogu 26. jaanuari 2015. aasta otsuse (EL) 2015/116 (Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 20, 27. jaanuar 2015
  )

| 1. | Leheküljel 49 I lisas |
| --- | --- |

1.

Leheküljel 49 I lisas

asendatakse

„D. Francesc HOMS I MOLIST

Consejero de Presidencia”

järgmisega:

„D. Francesc HOMS I MOLIST

Consejero de Presidencia de la Generalitat de Catalunya”

| 2. | Leheküljel 50 I lisas |
| --- | --- |

2.

Leheküljel 50 I lisas

asendatakse

„Sr. D. Juan VICENTE HERRERA

Presidente de la Junta de Castilla y León”

järgmisega:

„Sr. D. Juan Vicente HERRERA CAMPO

Presidente de la Junta de Castilla y León”

| 3. | Leheküljel 64 II lisas |
| --- | --- |

3.

Leheküljel 64 II lisas

asendatakse

„Mr Joël RIGUELLE

Député bruxellois”

järgmisega:

„Mr Joël RIGUELLE

Bourgmestre de la commune de Berchem-Ste-Agathe”

| 4. | Leheküljel 69 II lisas |
| --- | --- |

4.

Leheküljel 69 II lisas

asendatakse

„D. Roger ALBINYANA I SAIGÍ

Secretario de Asuntos Exteriores de la Generalitat de Catalunya”

järgmisega:

„D. Roger ALBINYANA I SAIGÍ

Secretario de Asuntos Exteriores y de la Unión Europea de la Generalitat de Catalunya”

| 5. | Leheküljel 69 II lisas |
| --- | --- |

5.

Leheküljel 69 II lisas

asendatakse

„D. Enrique BARRASA SÁNCHEZ

Director General de Inversiones y Acción Exterior de Extremadura”

järgmisega:

„D. Enrique BARRASA SÁNCHEZ

Director General de Acción Exterior del Gobierno de Extremadura”

---

| 6.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/40 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/40

---

Nõukogu 5. veebruari 2015. aasta otsuse (EL) 2015/190 (Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 31, 7. veebruar 2015
  )

| 1. | I lisas leheküljel 27 |
| --- | --- |

1.

I lisas leheküljel 27

asendatakse

„Cllr Stephen ALAMBRITIS

Leader of London Borough of Merton”

järgmisega:

„Cllr Soterios ALAMBRITIS

Member of London Borough of Merton”

| 2. | I lisas leheküljel 27 |
| --- | --- |

2.

I lisas leheküljel 27

asendatakse

„Mr Michael ANTONIW

Assembly Member for Pontypridd”

järgmisega:

„Mr Michael ANTONIW AM

Member of the National Assembly for Wales”

| 3. | I lisas leheküljel 27 |
| --- | --- |

3.

I lisas leheküljel 27

asendatakse

„Cllr Robert Charles BRIGHT

Leader of Newport City Council”

järgmisega:

„Cllr Robert Charles BRIGHT

Member of Newport City Council”

| 4. | I lisas leheküljel 27 |
| --- | --- |

4.

I lisas leheküljel 27

asendatakse

„Cllr Anthony Gerard BUCHANAN

Councillor East Renfrewshire Council”

järgmisega:

„Cllr Anthony Gerard BUCHANAN

Member of East Renfrewshire Council”

| 5. | I lisas leheküljel 27 |
| --- | --- |

5.

I lisas leheküljel 27

asendatakse

„Cllr Joseph COONEY

Leader of Pendle Council”

järgmisega:

„Cllr Joseph COONEY

Member of Pendle Council”

| 6. | I lisas leheküljel 27 |
| --- | --- |

6.

I lisas leheküljel 27

asendatakse

„Cllr Trevor CUMMINGS

Member of Ards Borough Council”

järgmisega:

„Cllr Trevor William CUMMINGS

Member of Ards Borough Council”

| 7. | I lisas leheküljel 27 |
| --- | --- |

7.

I lisas leheküljel 27

asendatakse

„Jeremy Roger EVANS

Assembly Member Greater London Authority”

järgmisega:

„Mr Jeremy Roger EVANS AM

Member of the Greater London Assembly”

| 8. | I lisas leheküljel 27 |
| --- | --- |

8.

I lisas leheküljel 27

asendatakse

„Ms Megan FEARON

Member of the Northern Ireland Assembly”

järgmisega:

„Ms Megan FEARON MLA

Member of the Northern Ireland Assembly”

| 9. | I lisas leheküljel 27 |
| --- | --- |

9.

I lisas leheküljel 27

asendatakse

„Ms Patricia Josephine FERGUSON

Constituency member for Glasgow Maryhill & Springburn”

järgmisega:

„Ms Patricia Josephine FERGUSON MSP

Member of the Scottish Parliament”

| 10. | I lisas leheküljel 28 |
| --- | --- |

10.

I lisas leheküljel 28

asendatakse

„Cllr Gordon Charles KEYMER

Leader of Tandridge District Council”

järgmisega:

„Cllr Gordon Charles KEYMER

Member of Tandridge Council”

| 11. | I lisas leheküljel 28 |
| --- | --- |

11.

I lisas leheküljel 28

asendatakse

„Cllr Cormack MCCHORD

Councillor for Stirling”

järgmisega:

„Cllr Cormick MCCHORD

Member of Stirling Council”

| 12. | I lisas leheküljel 28 |
| --- | --- |

12.

I lisas leheküljel 28

asendatakse

„Mr William Stewart MAXWELL

MSP for West of Scotland”

järgmisega:

„Mr William Stewart MAXWELL MSP

Member of the Scottish Parliament”

| 13. | I lisas leheküljel 28 |
| --- | --- |

13.

I lisas leheküljel 28

asendatakse

„Cllr Paul WATSON

Leader, Sunderland Council”

järgmisega:

„Cllr Paul WATSON

Member of Sunderland Council”

| 14. | II lisas leheküljel 29 |
| --- | --- |

14.

II lisas leheküljel 29

asendatakse

„Jennette ARNOLD

Assembly Member Greater London Authority”

järgmisega:

„Ms Jennette ARNOLD AM

Member of the Greater London Assembly”

| 15. | II lisas leheküljel 29 |
| --- | --- |

15.

II lisas leheküljel 29

asendatakse

„Cllr Barbara GRANT

East Renfrewshire Council”

järgmisega:

„Cllr Barbara GRANT

Member of East Renfrewshire Council”

| 16. | II lisas leheküljel 29 |
| --- | --- |

16.

II lisas leheküljel 29

asendatakse

„Cllr Arnold HATCH

Member of Craigavon Borough Council”

järgmisega:

„Cllr Arnold George HATCH

Member of Craigavon Borough Council”

| 17. | II lisas leheküljel 29 |
| --- | --- |

17.

II lisas leheküljel 29

asendatakse

„Mr James Robert HUME

Regional List member for South of Scotland”

järgmisega:

„Mr James Robert HUME MSP

Member of the Scottish Parliament”

| 18. | II lisas leheküljel 30 |
| --- | --- |

18.

II lisas leheküljel 30

asendatakse

„Sir James Angus Rhoderick MCGRIGOR

Regional List Member for the Highlands and Islands”

järgmisega:

„Sir James Angus Rhoderick MCGRIGOR MSP

Member of the Scottish Parliament”

| 19. | II lisas leheküljel 30 |
| --- | --- |

19.

II lisas leheküljel 30

asendatakse

„Mr Fearghal MCKINNEY

Member of the Northern Ireland Assembly”

järgmisega:

„Mr Fearghal MCKINNEY MLA

Member of the Northern Ireland Assembly”

| 20. | II lisas leheküljel 30 |
| --- | --- |

20.

II lisas leheküljel 30

asendatakse

„Cllr Robert John PRICE

Leader of Oxford Council”

järgmisega:

„Cllr Robert John PRICE

Member of Oxford Council”

| 21. | II lisas leheküljel 30 |
| --- | --- |

21.

II lisas leheküljel 30

asendatakse

„Cllr Gary ROBINSON

Leader Shetland Islands Council”

järgmisega:

„Cllr Gary ROBINSON

Member of Shetland Islands Council”

| 22. | II lisas leheküljel 30 |
| --- | --- |

22.

II lisas leheküljel 30

asendatakse

„Rhodri Glyn THOMAS

Assembly Member for Carmarthen East and Dinefwr”

järgmisega:

„Mr Rhodri Glyn THOMAS AM

Member of the National Assembly for Wales”

| 23. | II lisas leheküljel 30 |
| --- | --- |

23.

II lisas leheküljel 30

asendatakse

„Cllr Martin John Beresford VEAL

Chairman, Bath & North East Somerset Council”

järgmisega:

„Cllr Martin John Beresford VEAL

Member of Bath & North East Somerset Council”

---

| 6.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 115/43 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 115/43

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 298, 26. oktoober 2012
  )

Kaanel sisukorras ja leheküljel 1

asendatakse pealkiri

„Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002”

järgmisega:

„Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002”

---