# Официален вестник L 340/2014

| | ISSN 1977-0618 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | L 340 |
| | |
| Издание на български език | Законодателство | Година 5726 ноември 2014 г. |

ISSN 1977-0618

Официален вестник

на Европейския съюз

L 340

Издание на български език

Законодателство

Година 5726 ноември 2014 г.

---

| Съдържание | | II   Незаконодателни актове | Страница |
| --- | --- | --- | --- |
| | | НАСОКИ |
| | | 2014/810/ЕС |
| | * | Насоки на Европейската централна банка от 4 април 2014 година относно паричната и финансовата статистика (ЕЦБ/2014/15) | 1 |

Съдържание

II   Незаконодателни актове

Страница

НАСОКИ

2014/810/ЕС

*

Насоки на Европейската централна банка от 4 април 2014 година относно паричната и финансовата статистика (ЕЦБ/2014/15)

(ЕЦБ/2014/15)

1

| BG | Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.
  Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда. |
| --- | --- |

BG

Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.

Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда.

---

II Незаконодателни актове

НАСОКИ

| 26.11.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 340/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 340/1

---

НАСОКИ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА

от 4 април 2014 година

относно паричната и финансовата статистика

(преработен текст)

(ЕЦБ/2014/15)

(2014/810/ЕС)

УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,

като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално членове 5.1, 12.1 и 14.3 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1745/2003 на Европейската централна банка от 12 септември 2003 г. за прилагане на изискването за минимални резерви (ЕЦБ/2003/9) (1),

като взе предвид Регламент (ЕО) No 2533/98 на Съвета от 23 ноември 1998 г. относно събирането на статистическа информация от Европейската централна банка (2),

като взе предвид Директива 86/635/ЕИО на Съвета от 8 декември 1986 г. относно годишните счетоводни отчети и консолидираните счетоводни отчети на банки и други финансови институции (3),

като взе предвид Насоки ЕЦБ/2010/20 от 11 ноември 2010 г. относно правната рамка за счетоводна и финансова отчетност в Европейската система на централните банки (4),

като има предвид, че:

| (1) | Насоки ЕЦБ/2007/9 (5) бяха съществено изменени. Тъй като предстоят още изменения, по-специално с оглед на Регламент (ЕС) No 549/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6) относно Европейската система от национални и регионални сметки в Европейския съюз и с оглед на произтичащите от него последващи изменения в съответните статистически регламенти на Европейската централна банка (ЕЦБ), те следва да бъдат преработени от съображения за яснота. |
| --- | --- |

(1)

Насоки ЕЦБ/2007/9 (5) бяха съществено изменени. Тъй като предстоят още изменения, по-специално с оглед на Регламент (ЕС) No 549/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6) относно Европейската система от национални и регионални сметки в Европейския съюз и с оглед на произтичащите от него последващи изменения в съответните статистически регламенти на Европейската централна банка (ЕЦБ), те следва да бъдат преработени от съображения за яснота.

| (2) | С оглед на съставянето на статистика на агрегирания баланс на сектор „Парично-финансови институции“ (ПФИ) за еврозоната и за отделните държави членки, чиято парична единица е еврото (наричани по-долу „държави членки от еврозоната“), както и на консолидиран баланс на сектор „ПФИ“ за еврозоната и съответните парични агрегати на еврозоната, ЕЦБ има нужда от отчитането на данни по баланса на ЕЦБ и по балансите на сектор „ПФИ“ на държавите членки от еврозоната. Данните трябва да се отчитат от националните централни банки (НЦБ) съгласно настоящите насоки, като се използва информацията, събрана съгласно Регламент (ЕС) No 1071/2013 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2013/33) (7). |
| --- | --- |

(2)

С оглед на съставянето на статистика на агрегирания баланс на сектор „Парично-финансови институции“ (ПФИ) за еврозоната и за отделните държави членки, чиято парична единица е еврото (наричани по-долу „държави членки от еврозоната“), както и на консолидиран баланс на сектор „ПФИ“ за еврозоната и съответните парични агрегати на еврозоната, ЕЦБ има нужда от отчитането на данни по баланса на ЕЦБ и по балансите на сектор „ПФИ“ на държавите членки от еврозоната. Данните трябва да се отчитат от националните централни банки (НЦБ) съгласно настоящите насоки, като се използва информацията, събрана съгласно Регламент (ЕС) No 1071/2013 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2013/33) (7).

| (3) | За да извлече паричните агрегати, ЕЦБ събира от НЦБ на държавите членки от еврозоната статистическа информация относно пощенските джиро институции (ПДжИ), които приемат депозити от непарични финансови институции — резиденти на еврозоната съгласно Регламент (ЕС) No 1074/2013 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2013/39) (8), както и относно активите и пасивите на „Централно държавно управление“ съгласно настоящите насоки. |
| --- | --- |

(3)

За да извлече паричните агрегати, ЕЦБ събира от НЦБ на държавите членки от еврозоната статистическа информация относно пощенските джиро институции (ПДжИ), които приемат депозити от непарични финансови институции — резиденти на еврозоната съгласно Регламент (ЕС) No 1074/2013 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2013/39) (8), както и относно активите и пасивите на „Централно държавно управление“ съгласно настоящите насоки.

| (4) | ЕЦБ съставя статистика на агрегирания баланс на подгрупите на сектор „ПФИ“ и по-конкретно на фондовете на паричния пазар (ФПП) и кредитните институции. За да извлече тези статистически данни за еврозоната и отделните държави членки от еврозоната, ЕЦБ събира от НЦБ данни относно активите и пасивите на ФПП в съответствие с настоящите насоки. |
| --- | --- |

(4)

ЕЦБ съставя статистика на агрегирания баланс на подгрупите на сектор „ПФИ“ и по-конкретно на фондовете на паричния пазар (ФПП) и кредитните институции. За да извлече тези статистически данни за еврозоната и отделните държави членки от еврозоната, ЕЦБ събира от НЦБ данни относно активите и пасивите на ФПП в съответствие с настоящите насоки.

| (5) | НЦБ могат да предават на Международния валутен фонд (МВФ) допълнителни статистически данни относно баланса на сектор „ПФИ“ чрез ЕЦБ в съответствие с образците, определени в настоящите насоки. |
| --- | --- |

(5)

НЦБ могат да предават на Международния валутен фонд (МВФ) допълнителни статистически данни относно баланса на сектор „ПФИ“ чрез ЕЦБ в съответствие с образците, определени в настоящите насоки.

| (6) | За да анализира по-добре промените в кредитите, отпуснати от ПФИ на нефинансовите предприятия в еврозоната и в отделните държави членки от еврозоната, ЕЦБ изисква от НЦБ да отчитат, когато са налични, данните относно кредитите, отпуснати от ПФИ на нефинансовите предприятия по отраслова дейност. Изискванията към тези данни са уточнени в настоящите насоки. |
| --- | --- |

(6)

За да анализира по-добре промените в кредитите, отпуснати от ПФИ на нефинансовите предприятия в еврозоната и в отделните държави членки от еврозоната, ЕЦБ изисква от НЦБ да отчитат, когато са налични, данните относно кредитите, отпуснати от ПФИ на нефинансовите предприятия по отраслова дейност. Изискванията към тези данни са уточнени в настоящите насоки.

| (7) | За да се допълни анализът на промените в кредитирането в еврозоната и в отделните държави членки от еврозоната, от НЦБ се изисква да предоставят информация относно кредитните линии, отпуснати от ПФИ, с разбивка по институционален сектор в съответствие с настоящите насоки. |
| --- | --- |

(7)

За да се допълни анализът на промените в кредитирането в еврозоната и в отделните държави членки от еврозоната, от НЦБ се изисква да предоставят информация относно кредитните линии, отпуснати от ПФИ, с разбивка по институционален сектор в съответствие с настоящите насоки.

| (8) | За да изготви статистически данни относно резервната база на кредитните институции за еврозоната и отделните държави членки от еврозоната в съответствие с Регламент (ЕО) No 1745/2003 (ЕЦБ/2003/9), ЕЦБ изисква от НЦБ данни в съответствие с настоящите насоки. НЦБ осъществяват своя принос, като използват данните, събрани от кредитните институции съгласно Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33). |
| --- | --- |

(8)

За да изготви статистически данни относно резервната база на кредитните институции за еврозоната и отделните държави членки от еврозоната в съответствие с Регламент (ЕО) No 1745/2003 (ЕЦБ/2003/9), ЕЦБ изисква от НЦБ данни в съответствие с настоящите насоки. НЦБ осъществяват своя принос, като използват данните, събрани от кредитните институции съгласно Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33).

| (9) | За да извлече статистически данни относно лихвените проценти, прилагани от ПФИ към депозитите и кредитите на домакинствата и нефинансовите предприятия за еврозоната и за отделните държави членки от еврозоната, ЕЦБ събира информация от НЦБ в съответствие с настоящите насоки. НЦБ осъществяват своя принос, като използват данните, събрани в съответствие с Регламент (ЕС) No 1072/2013 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2013/34) (9). |
| --- | --- |

(9)

За да извлече статистически данни относно лихвените проценти, прилагани от ПФИ към депозитите и кредитите на домакинствата и нефинансовите предприятия за еврозоната и за отделните държави членки от еврозоната, ЕЦБ събира информация от НЦБ в съответствие с настоящите насоки. НЦБ осъществяват своя принос, като използват данните, събрани в съответствие с Регламент (ЕС) No 1072/2013 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2013/34) (9).

| (10) | ЕЦБ съставя статистика относно активите и пасивите на инвестиционните фондове (ИФ) и финансовите предприятия за секюритизация (ФПС) за еврозоната и отделните държави членки от еврозоната въз основа на данни, предоставени от НЦБ в съответствие с настоящите насоки. НЦБ осъществяват своя принос, като използват данните, събрани в съответствие с Регламент (ЕС) No 1073/2013 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2013/38) (10) и Регламент (ЕС) No 1075/2013 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2013/40) (11). |
| --- | --- |

(10)

ЕЦБ съставя статистика относно активите и пасивите на инвестиционните фондове (ИФ) и финансовите предприятия за секюритизация (ФПС) за еврозоната и отделните държави членки от еврозоната въз основа на данни, предоставени от НЦБ в съответствие с настоящите насоки. НЦБ осъществяват своя принос, като използват данните, събрани в съответствие с Регламент (ЕС) No 1073/2013 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2013/38) (10) и Регламент (ЕС) No 1075/2013 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2013/40) (11).

| (11) | За да получи представа за размера и развитието на емитирането на електронни пари, ЕЦБ изисква от НЦБ да отчитат статистическа информация за институциите за електронни пари в съответствие с настоящите насоки. |
| --- | --- |

(11)

За да получи представа за размера и развитието на емитирането на електронни пари, ЕЦБ изисква от НЦБ да отчитат статистическа информация за институциите за електронни пари в съответствие с настоящите насоки.

| (12) | ЕЦБ поддържа база данни „Регистър на институциите и филиалите“ (RIAD), централен регистър с референтни данни за институционалните единици от значение за целите на статистиката. В RIAD съхраняват, inter alia, списъците с ПФИ, инвестиционните фондове, финансовите предприятия за секюритизация и институциите от значение за статистиката на плащанията. Настоящите насоки уточняват разпоредбите, които уреждат начина, по който НЦБ отчитат пред ЕЦБ изискуемите данни. |
| --- | --- |

(12)

ЕЦБ поддържа база данни „Регистър на институциите и филиалите“ (RIAD), централен регистър с референтни данни за институционалните единици от значение за целите на статистиката. В RIAD съхраняват, inter alia, списъците с ПФИ, инвестиционните фондове, финансовите предприятия за секюритизация и институциите от значение за статистиката на плащанията. Настоящите насоки уточняват разпоредбите, които уреждат начина, по който НЦБ отчитат пред ЕЦБ изискуемите данни.

| (13) | ЕЦБ съставя статистика относно активите и пасивите на пенсионните фондове (ПФ) за еврозоната и за отделните държави членки от еврозоната въз основа на данни, предоставени от НЦБ в съответствие с настоящите насоки. |
| --- | --- |

(13)

ЕЦБ съставя статистика относно активите и пасивите на пенсионните фондове (ПФ) за еврозоната и за отделните държави членки от еврозоната въз основа на данни, предоставени от НЦБ в съответствие с настоящите насоки.

| (14) | За да получи представа за други финансови посредници без застрахователните (осигурителните) дружества и пенсионните фондове (ДФП), ЕЦБ изисква от НЦБ да отчитат статистическа информация относно посредниците на ценни книжа и деривативи (ПЦКД), финансовите предприятия, занимаващи се с кредитиране (ФПЗК), и други категории ДФП в съответствие с настоящите насоки. Освен това ЕЦБ изисква от НЦБ да отчитат статистическа информация относно централните контрагенти (ЦК). |
| --- | --- |

(14)

За да получи представа за други финансови посредници без застрахователните (осигурителните) дружества и пенсионните фондове (ДФП), ЕЦБ изисква от НЦБ да отчитат статистическа информация относно посредниците на ценни книжа и деривативи (ПЦКД), финансовите предприятия, занимаващи се с кредитиране (ФПЗК), и други категории ДФП в съответствие с настоящите насоки. Освен това ЕЦБ изисква от НЦБ да отчитат статистическа информация относно централните контрагенти (ЦК).

| (15) | ЕЦБ съставя статистика относно емисии на ценни книжа за еврозоната и отделните държави членки от еврозоната. Рамката разчита в голяма степен на информацията, която ЕЦБ събира от НЦБ в съответствие с настоящите насоки. |
| --- | --- |

(15)

ЕЦБ съставя статистика относно емисии на ценни книжа за еврозоната и отделните държави членки от еврозоната. Рамката разчита в голяма степен на информацията, която ЕЦБ събира от НЦБ в съответствие с настоящите насоки.

| (16) | В съответствие с член 2, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 2533/98 ЕЦБ съставя платежен баланс за еврозоната и свързаната с него външна статистика и изисква от държавите членки от еврозоната да отчитат данни за националния платежен баланс. Оценката на качеството на статистиката на платежния баланс и международната инвестиционна позиция на еврозоната, както и на модела на международните резерви следва да се извършва в съответствие с Рамката на ЕЦБ за качество на статистиката (ECB Statistics Quality Framework), която включва, inter alia, осигуряването на необходимата последователност със съответната парична и финансова статистика на еврозоната (12). |
| --- | --- |

(16)

В съответствие с член 2, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 2533/98 ЕЦБ съставя платежен баланс за еврозоната и свързаната с него външна статистика и изисква от държавите членки от еврозоната да отчитат данни за националния платежен баланс. Оценката на качеството на статистиката на платежния баланс и международната инвестиционна позиция на еврозоната, както и на модела на международните резерви следва да се извършва в съответствие с Рамката на ЕЦБ за качество на статистиката (ECB Statistics Quality Framework), която включва, inter alia, осигуряването на необходимата последователност със съответната парична и финансова статистика на еврозоната (12).

| (17) | За да състави данни относно структурните финансови показатели на еврозоната, консолидирани банкови данни за банковите групи от еврозоната и статистика относно секторни и регионални експозиции по кредитиране на големи банкови групи от еврозоната, ЕЦБ изисква от НЦБ да отчитат статистическа информация в съответствие с образците, посочени в настоящите насоки. |
| --- | --- |

(17)

За да състави данни относно структурните финансови показатели на еврозоната, консолидирани банкови данни за банковите групи от еврозоната и статистика относно секторни и регионални експозиции по кредитиране на големи банкови групи от еврозоната, ЕЦБ изисква от НЦБ да отчитат статистическа информация в съответствие с образците, посочени в настоящите насоки.

| (18) | За да анализира промените в платежните системи на еврозоната и за да проследява степента им на интеграция, ЕЦБ изисква от НЦБ да отчитат данни в съответствие с настоящите насоки, които допълват Регламент (ЕС) No 1409/2013 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2013/43) (13),. |
| --- | --- |

(18)

За да анализира промените в платежните системи на еврозоната и за да проследява степента им на интеграция, ЕЦБ изисква от НЦБ да отчитат данни в съответствие с настоящите насоки, които допълват Регламент (ЕС) No 1409/2013 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2013/43) (13),.

ПРИЕ НАСТОЯЩИТЕ НАСОКИ:

Член 1

Приложно поле

С настоящите насоки се установяват задълженията за НЦБ да отчитат на ЕЦБ паричната и финансовата статистика.

НЦБ отчитат посочените в членове 3—26 показатели в съответствие със схемите, съдържащи се в приложение II, и в съответствие със стандартите за електронно отчитане, съдържащи се в приложение III. До месец септември всяка година ЕЦБ съобщава на НЦБ точните дати за предаване под формата на календар за отчетност за следващата година.

В случай на приемане на еврото се прилагат следните правила:

| а) | За балансовата статистика на ПФИ и ФПП и за статистиката на активите и пасивите на инвестиционните фондове и финансовите предприятия за секюритизация НЦБ на държавите членки, чиято парична единица не е еврото (наричани по-долу „държави членки извън еврозоната“), които приемат еврото след влизането в сила на настоящите насоки, отчитат пред ЕЦБ данни за отминали периоди, които обхващат всички референтни периоди от присъединяването им към Съюза и при всяко положение които обхващат поне три години преди присъединяването им към еврозоната. НЦБ съставят данни сякаш въпросната държава членка е била част от еврозоната през всички референтни периоди. За да изпълнят това изискване на НЦБ на държавите, които се присъединяват към Съюза, се препоръчва да прилагат изискванията за тези набори от данни в съответствие с образците за държавите членки извън еврозоната. |
| --- | --- |

а)

За балансовата статистика на ПФИ и ФПП и за статистиката на активите и пасивите на инвестиционните фондове и финансовите предприятия за секюритизация НЦБ на държавите членки, чиято парична единица не е еврото (наричани по-долу „държави членки извън еврозоната“), които приемат еврото след влизането в сила на настоящите насоки, отчитат пред ЕЦБ данни за отминали периоди, които обхващат всички референтни периоди от присъединяването им към Съюза и при всяко положение които обхващат поне три години преди присъединяването им към еврозоната. НЦБ съставят данни сякаш въпросната държава членка е била част от еврозоната през всички референтни периоди. За да изпълнят това изискване на НЦБ на държавите, които се присъединяват към Съюза, се препоръчва да прилагат изискванията за тези набори от данни в съответствие с образците за държавите членки извън еврозоната.

| б) | Освен това общо изискване по отношение на статистиката на балансовите показатели на ПФИ се прилагат следните изисквания:






  i) | данните за отминали периоди също обхващат трите години преди присъединяването на държавите членки към Съюза, освен ако е уговорено друго с ЕЦБ; |
| --- | --- | --- |

б)

Освен това общо изискване по отношение на статистиката на балансовите показатели на ПФИ се прилагат следните изисквания:

i)

данните за отминали периоди също обхващат трите години преди присъединяването на държавите членки към Съюза, освен ако е уговорено друго с ЕЦБ;

| ii) | НЦБ на държавите членки от еврозоната отчитат позиции по отношение на държавите членки, които приемат еврото след влизането в сила на настоящите насоки, като позициите обхващат трите години преди разширяването на еврозоната, освен ако е уговорено друго с ЕЦБ. Този принцип се прилага само по отношение на месечните непогасени суми, отчетени в съответствие с Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33). Отчитането е задължително само за онези непогасени суми, които надхвърлят 50 милиона евро, като извън този случай то се извършва на доброволни начала. |
| --- | --- |

ii)

НЦБ на държавите членки от еврозоната отчитат позиции по отношение на държавите членки, които приемат еврото след влизането в сила на настоящите насоки, като позициите обхващат трите години преди разширяването на еврозоната, освен ако е уговорено друго с ЕЦБ. Този принцип се прилага само по отношение на месечните непогасени суми, отчетени в съответствие с Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33). Отчитането е задължително само за онези непогасени суми, които надхвърлят 50 милиона евро, като извън този случай то се извършва на доброволни начала.

| в) | За емисиите ценни книжа динамичните редове, предавани на ЕЦБ, започват от месец декември 1989 г. за непогасените суми и през месец януари 1990 г. — за потоците. |
| --- | --- |

в)

За емисиите ценни книжа динамичните редове, предавани на ЕЦБ, започват от месец декември 1989 г. за непогасените суми и през месец януари 1990 г. — за потоците.

| г) | За статистиката на плащанията се отчитат петгодишни данни, включително за последната референтна година, на базата на полагане на максимални усилия. |
| --- | --- |

г)

За статистиката на плащанията се отчитат петгодишни данни, включително за последната референтна година, на базата на полагане на максимални усилия.

| а) | Тримесечни данни за отминали периоди или приблизителни оценки в съответствие с изискванията на преразгледаната Европейска система от сметки (наричана по-долу „ЕСС 2010“), установени с Регламент (ЕС) No 549/2013, са необходими за статистиката на балансовите показатели, инвестиционните фондове и финансовите предприятия за секюритизация, както е посочено в таблици 1, 2 и 3 от приложение VI за съставянето на финансови сметки. Данните се отчитат на ЕЦБ на базата на полагане на максимални усилия, както следва: през месец септември 2014 г. за референтните периоди от четвъртото тримесечие на 2012 г. до второто тримесечие на 2014 г.; през месец декември 2014 г. за референтния период на третото тримесечие на 2014 г.; и през месец март 2015 г. за референтния период на четвъртото тримесечие на 2014 г. |
| --- | --- |

а)

Тримесечни данни за отминали периоди или приблизителни оценки в съответствие с изискванията на преразгледаната Европейска система от сметки (наричана по-долу „ЕСС 2010“), установени с Регламент (ЕС) No 549/2013, са необходими за статистиката на балансовите показатели, инвестиционните фондове и финансовите предприятия за секюритизация, както е посочено в таблици 1, 2 и 3 от приложение VI за съставянето на финансови сметки. Данните се отчитат на ЕЦБ на базата на полагане на максимални усилия, както следва: през месец септември 2014 г. за референтните периоди от четвъртото тримесечие на 2012 г. до второто тримесечие на 2014 г.; през месец декември 2014 г. за референтния период на третото тримесечие на 2014 г.; и през месец март 2015 г. за референтния период на четвъртото тримесечие на 2014 г.

| б) | Данни за отминали периоди или приблизителни оценки за новите характеристики с висок приоритет, приети с Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), както е посочено в таблица 4 от приложение VI за референтните периоди от месец юни 2014 г. занапред, са необходими на базата на полагане на максимални усилия до месец май 2015 г., за да се избегне забавянето на действителното публикуване. |
| --- | --- |

б)

Данни за отминали периоди или приблизителни оценки за новите характеристики с висок приоритет, приети с Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), както е посочено в таблица 4 от приложение VI за референтните периоди от месец юни 2014 г. занапред, са необходими на базата на полагане на максимални усилия до месец май 2015 г., за да се избегне забавянето на действителното публикуване.

| в) | Данни за отминали периоди или приблизителни оценки за новите характеристики, приети с Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34) и с настоящите насоки, както е посочено в таблица 5 от приложение VI за референтните периоди от месец юни 2014 г. занапред, са необходими на базата на полагане на максимални усилия до месец май 2015 г. |
| --- | --- |

в)

Данни за отминали периоди или приблизителни оценки за новите характеристики, приети с Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34) и с настоящите насоки, както е посочено в таблица 5 от приложение VI за референтните периоди от месец юни 2014 г. занапред, са необходими на базата на полагане на максимални усилия до месец май 2015 г.

Член 2

Определения

За целите на настоящите насоки:

| 1. | „отчетна единица“ и „резидент“ имат същите значения, както са дефинирани в член 1 от Регламент (ЕО) No 2533/98; |
| --- | --- |

1.

„отчетна единица“ и „резидент“ имат същите значения, както са дефинирани в член 1 от Регламент (ЕО) No 2533/98;

| 2. | „Евросистема“ означава НЦБ на държавите членки от еврозоната и ЕЦБ; |
| --- | --- |

2.

„Евросистема“ означава НЦБ на държавите членки от еврозоната и ЕЦБ;

| 3. | „кредитна институция“ има същото значение, както е дефинирано в член 4, параграф 1, точка 1 от Регламент (ЕС) No 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (14); |
| --- | --- |

3.

„кредитна институция“ има същото значение, както е дефинирано в член 4, параграф 1, точка 1 от Регламент (ЕС) No 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (14);

| 4. | „други ПФИ“ означава всички ПФИ, с изключение на централните банки. |
| --- | --- |

4.

„други ПФИ“ означава всички ПФИ, с изключение на централните банки.

Член 3

Статистика на балансовите показатели за ПФИ

НЦБ съставят и отчитат два отделни агрегирани баланса — и двата на брутна база, в съответствие със схемите, установени в приложение I към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33): един агрегиран баланс, отнасящ се до подсектор на ПФИ „Централна банка“, и един агрегиран баланс, отнасящ се до подсектор „други ПФИ“.

НЦБ извличат необходимата статистическа информация относно собствените си баланси от счетоводните си системи с помощта на специално изготвени за целта сравнителни таблици, които са достъпни на уебсайта на ЕЦБ (15). Таблиците ще бъдат изменени, когато е необходимо, в сътрудничество с НЦБ, за да отразят промени в ситуацията, например за да се осигури съответствие с актуализираните счетоводни правила. За целите на статистическата отчетност ЕЦБ извлича от собствения си баланс данни, които съответстват на данните, извлечени от НЦБ от собствените им баланси.

НЦБ извличат необходимата статистическа информация относно балансите на други ПФИ, като агрегират данните за балансовите показатели, събрани от резидентни отделни ПФИ, с изключение на резидентните НЦБ.

Тези изисквания обхващат непогасени суми (салдата) в края на месеца и в края на тримесечието, месечните и тримесечните данни за корекции на потоците, и месечните и тримесечните данни за секюритизации на кредити и за други прехвърляния на кредити. Балансът се съставя към последния календарен ден на месеца/тримесечието, без да се имат предвид местните неработни дни за банките; ако това не е възможно, се използват данните към последния работен ден в съответствие с националните пазарни или счетоводни правила.

Всички показатели са задължителни; по отношение обаче на клетките в таблици 3 и 4 на част 3 от приложение I към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), които се отнасят до държавите членки извън еврозоната, се прилагат някои специални разпоредби, както е описано в параграф 8. Освен това по отношение на изискванията в таблица 5 на част 5 от приложение I към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) за отчитането на секюритизирани и отписани кредити, които се обслужват от ПФИ, НЦБ могат да разширят прилагането на изискванията за отчетност към обслужваните от ПФИ кредити, които са прехвърлени по друг начин. Доколкото тази допълнителна информация не е включена в отчитането по таблица 5 на част 5 от приложение I към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), но не е достъпна за НЦБ, данните се включват в таблица 4 на част 1 от приложение II към настоящите насоки. Доколкото информацията относно необслужвани от ПФИ кредити, които са секюритизирани или прехвърлени по друг начин, е достъпна за НЦБ (напр. от ДФП или от финансови спомагателни организации, които действат като лица, обслужващи кредитите), тези данни се включват в таблица 4 на част 1 от приложение II.

НЦБ отчитат статистическа информация за балансовите показатели в съответствие с част 1 от приложение II.

ЕЦБ изчислява трансакциите, като взема разликата между салдата в края на месеца и след това отстранява онези влияния, които не произтичат от трансакциите въз основа на следните корекции на потоците:

| i) | прекласификации и други корекции, които обхващат промените в балансовите салда, които произтичат от промени в състава и структурата на съвкупността от отчетни ПФИ, промени в класификацията на финансовите инструменти и контрагенти, промени в статистическите определения и (частичната) корекция на грешките в отчитането; |
| --- | --- |

i)

прекласификации и други корекции, които обхващат промените в балансовите салда, които произтичат от промени в състава и структурата на съвкупността от отчетни ПФИ, промени в класификацията на финансовите инструменти и контрагенти, промени в статистическите определения и (частичната) корекция на грешките в отчитането;

| ii) | корекции от преоценки поради промени в цените, които обхващат всяка промяна в позициите на салдата поради въздействието на движенията на цените на активите и пасивите и които отразяват и въздействието на отписването или намаляването на стойността на кредитите; и промени в обменните курсове, които обхващат всяка промяна в позициите на салдата поради въздействието на движенията на обменните курсове върху активите и пасивите, деноминирани в чуждестранна валута. |
| --- | --- |

ii)

корекции от преоценки поради промени в цените, които обхващат всяка промяна в позициите на салдата поради въздействието на движенията на цените на активите и пасивите и които отразяват и въздействието на отписването или намаляването на стойността на кредитите; и промени в обменните курсове, които обхващат всяка промяна в позициите на салдата поради въздействието на движенията на обменните курсове върху активите и пасивите, деноминирани в чуждестранна валута.

НЦБ отчитат на ЕЦБ месечните и тримесечните данни относно прекласификациите и другите корекции, както и относно преоценките поради промени в цените, изчислени в съответствие с приложение IV. ЕЦБ обикновено изчислява корекциите от преоценки за промените в обменните курсове, въпреки че в случаите, в които НЦБ са в състояние да съставят по-точни корекции, те също могат да предадат тези корекции директно на ЕЦБ.

НЦБ и отговарящото за финансовата отчетност организационно звено в ЕЦБ отчитат на ЕЦБ месечните данни до края на работното време на 15-ия (петнадесетия) работен ден след края на месеца, за който се отнасят данните, а тримесечните данни се отчитат до края на работното време на 28-ия (двадесет и осмия) работен ден след края на тримесечието, за което се отнасят данните.

Може да е необходимо НЦБ да ревизират данните, отнасящи се до последния период преди настоящия референтен период. Освен това е възможно да се направят и ревизии, които се отнасят до предишни периоди, произтичащи например от грешки, прекласификации, подобрени процедури за отчитане и др. ЕЦБ може да извършва извънредни и обичайни ревизии едновременно или да реши да отложи извършването на извънредни ревизии до края на месечния период за изготвяне на паричните агрегати.

Политиката по отношение на ревизиите се провежда в съответствие с принципите, заложени в Наръчника на ЕЦБ за балансовата статистика на ПФИ (ECB’s ‘Manual on MFI balance sheet statistics’). За да се осигури добър баланс между качеството на паричната статистика и нейната стабилност, и за да се подобри съответствието между месечната и тримесечната статистика, по време на подаването на тримесечната статистика се отчитат извънредни ревизии на месечните данни. В случаите, в които ревизиите на месечните данни са отчетени, но националната рамка за изготвяне на данни не позволява генерирането на съответните тримесечни ревизии, НЦБ осигуряват, на базата на полагане на максимални усилия, поддържането на съответствието между месечните и тримесечните данни, напр. с помощта на приблизителни оценки.

Преди да предадат данните на ЕЦБ, НЦБ и отговарящото за финансовата отчетност организационно звено в ЕЦБ проверяват вътрешното съответствие на данните съгласно установените и поддържани от ЕЦБ проверки.

Когато НЦБ предоставят дерогации на ФПП в съответствие с член 9, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), НЦБ вземат мерки сумарният им дял в общия национален баланс на ФПП да не надвишава:

| i) | 10 % във всяка държава членка от еврозоната, когато националният баланс на ФПП представлява повече от 15 % от общия баланс на ФПП на еврозоната; |
| --- | --- |

i)

10 % във всяка държава членка от еврозоната, когато националният баланс на ФПП представлява повече от 15 % от общия баланс на ФПП на еврозоната;

| ii) | 30 % във всички други държави членки от еврозоната, с изключение на тези, при които националният баланс на ФПП представлява по-малко от 1 % от общия баланс на ФПП на еврозоната, като в този случай не се прилагат специални ограничения относно разпределението на ФПП в „опашката“. |
| --- | --- |

ii)

30 % във всички други държави членки от еврозоната, с изключение на тези, при които националният баланс на ФПП представлява по-малко от 1 % от общия баланс на ФПП на еврозоната, като в този случай не се прилагат специални ограничения относно разпределението на ФПП в „опашката“.

Когато НЦБ предоставят дерогации на ФПП в съответствие с член 9, алинея 2, буква б), подточки i), ii) или iv) от Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), НЦБ вземат мерки за всеки показател сумарният дял на дерогациите спрямо съответстващата обща стойност в националния баланс на ПФИ да не надвишава 5 %. НЦБ могат да предоставят на ФПП и дерогации от изискването за предоставяне на данни относно позициите на активите и пасивите спрямо секторите на застрахователните (осигурителните) дружества и пенсионните фондове от еврозоната поотделно в съответствие с член 9, параграф 2, буква б), подточка iii) от Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33). НЦБ са длъжни да направят разграничение между активите и пасивите спрямо секторите на застрахователните (осигурителните) дружества и пенсионни фондове и между позициите с местни институции и резидентни институции в други държави членки от еврозоната, и могат да предоставят дерогации по отношение на всеки блок, чийто дял не надвишава 5 % от общия национален баланс на ФПП.

Ако НЦБ предоставят дерогации на ПФИ в съответствие с член 9 от Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), НЦБ оценяват генералната съвкупност до 100-процентен обхват на база на извадката за тези ПФИ при съставянето на месечните и тримесечните балансови данни за ПФИ, които се отчитат пред ЕЦБ. НЦБ могат да изберат процедурата за оценяване на генералната съвкупност до 100-процентен обхват на база на извадката, при условие че тя отговаря на следните минимални стандарти:

| i) | за липсващи разбивки на данни се извличат приблизителни оценки чрез прилагането на съотношения, базирани на подгрупата от действителната съвкупност от отчетни единици, която се счита за по-представителна за „опашката“, както следва:






  — | НЦБ на държави членки, чийто дял в агрегирания баланс на ПФИ от еврозоната е по-голям от 2 %, определят тази подгрупа, така че общият баланс на лицата от подгрупата да не надвишава 35 % от националния агрегиран баланс на ПФИ. Настоящото изискване не се прилага, когато балансите на институциите, на които са предоставени дерогации, представляват по-малко от 1 % от националния баланс на ПФИ; |
| --- | --- | --- |

i)

за липсващи разбивки на данни се извличат приблизителни оценки чрез прилагането на съотношения, базирани на подгрупата от действителната съвкупност от отчетни единици, която се счита за по-представителна за „опашката“, както следва:

—

НЦБ на държави членки, чийто дял в агрегирания баланс на ПФИ от еврозоната е по-голям от 2 %, определят тази подгрупа, така че общият баланс на лицата от подгрупата да не надвишава 35 % от националния агрегиран баланс на ПФИ. Настоящото изискване не се прилага, когато балансите на институциите, на които са предоставени дерогации, представляват по-малко от 1 % от националния баланс на ПФИ;

| — | НЦБ на държави членки, чийто дял в общия агрегирания баланс на ПФИ от еврозоната е по-малък от 2 %, се насърчават да следват същите правила. Ако това обаче води до значителни разходи, НЦБ на тези държави членки могат вместо това да приложат съотношения, базиращи се на съвкупността от отчетни единици; |
| --- | --- |

—

НЦБ на държави членки, чийто дял в общия агрегирания баланс на ПФИ от еврозоната е по-малък от 2 %, се насърчават да следват същите правила. Ако това обаче води до значителни разходи, НЦБ на тези държави членки могат вместо това да приложат съотношения, базиращи се на съвкупността от отчетни единици;

| ii) | при изпълнението на подточка i) се допуска „опашката“ и подгрупата на действителната съвкупност от отчетни единици да се разделят допълнително на различни подгрупи според вида на институцията, например ФПП или кредитни институции; |
| --- | --- |

ii)

при изпълнението на подточка i) се допуска „опашката“ и подгрупата на действителната съвкупност от отчетни единици да се разделят допълнително на различни подгрупи според вида на институцията, например ФПП или кредитни институции;

| iii) | в случай че делът на ФПП, които отчитат своите общи активи само веднъж годишно, надвишава 30 % от общия баланс на ФПП в дадена държава членка, НЦБ оценяват генералната съвкупност на база на извадката от данните, отчетени от ФПП и кредитните институции поотделно, както следва:






  — | при наличие на достатъчен обхват от ФПП, които са напълно докладващи отчетни единици, техният агрегиран баланс се взема за основа на оценяване на генералната съвкупност на база на извадката; |
| --- | --- | --- |

iii)

в случай че делът на ФПП, които отчитат своите общи активи само веднъж годишно, надвишава 30 % от общия баланс на ФПП в дадена държава членка, НЦБ оценяват генералната съвкупност на база на извадката от данните, отчетени от ФПП и кредитните институции поотделно, както следва:

—

при наличие на достатъчен обхват от ФПП, които са напълно докладващи отчетни единици, техният агрегиран баланс се взема за основа на оценяване на генералната съвкупност на база на извадката;

| — | при недостатъчен обхват от ФПП, които са напълно докладващи отчетни единици, или липса на ФПП, които са напълно докладващи отчетни единици, НЦБ извършват поне веднъж годишно приблизителна оценка на баланса на сектора на ФПП от алтернативни източници на данни и я използват за основа на оценяване на генералната съвкупност на база на извадката; |
| --- | --- |

—

при недостатъчен обхват от ФПП, които са напълно докладващи отчетни единици, или липса на ФПП, които са напълно докладващи отчетни единици, НЦБ извършват поне веднъж годишно приблизителна оценка на баланса на сектора на ФПП от алтернативни източници на данни и я използват за основа на оценяване на генералната съвкупност на база на извадката;

| iv) | ако има налични разбивки на данни, но с по-голямо забавяне или с по-ниска периодичност, отчитаните данни се пренасят за липсващите периоди чрез:






  — | повтаряне на данните, когато резултатите са се оказали адекватни; или |
| --- | --- | --- |

iv)

ако има налични разбивки на данни, но с по-голямо забавяне или с по-ниска периодичност, отчитаните данни се пренасят за липсващите периоди чрез:

—

повтаряне на данните, когато резултатите са се оказали адекватни; или

| — | прилагане на подходящи статистически способи за приблизителна оценка, за да се вземе предвид развитието на данните или на сезонните модели; |
| --- | --- |

—

прилагане на подходящи статистически способи за приблизителна оценка, за да се вземе предвид развитието на данните или на сезонните модели;

| v) | съотношенията или други междинни изчисления, необходими за прилагането на минималните стандарти за оценяване на генералната съвкупност на база на извадката, могат да се извличат от данни, получени от надзорни органи, ако между статистическата разбивка, подлежаща на оценяване като генерална съвкупност на база на извадката, и тези данни може да се установи надеждна връзка. |
| --- | --- |

v)

съотношенията или други междинни изчисления, необходими за прилагането на минималните стандарти за оценяване на генералната съвкупност на база на извадката, могат да се извличат от данни, получени от надзорни органи, ако между статистическата разбивка, подлежаща на оценяване като генерална съвкупност на база на извадката, и тези данни може да се установи надеждна връзка.

НЦБ уведомяват ЕЦБ относно дерогациите, които прилагат, и предоставят информация относно основните елементи на новите процедури за оценяване на генералната съвкупност на база на извадката или относно промените в действащите процедури, ако са съществени.

При съставянето на баланса на централната банка НЦБ и ЕЦБ следват хармонизираните счетоводни правила съгласно изменените Насоки ЕЦБ/2010/20 и прилагат сравнителните таблици, споменати в член 3, параграф 1. По-специално:

| а) | ако от НЦБ и ЕЦБ се изисква да преоценят за счетоводни цели портфейлите си от ценни книжа на месечна, а не на тримесечна база, тези преоценки се отразяват и в статистическия баланс ежемесечно; |
| --- | --- |

а)

ако от НЦБ и ЕЦБ се изисква да преоценят за счетоводни цели портфейлите си от ценни книжа на месечна, а не на тримесечна база, тези преоценки се отразяват и в статистическия баланс ежемесечно;

| б) | за счетоводни статии 9.5 „Други вътрешни за Евросистемата вземания (нето)“ и 10.4 „Други вътрешни за Евросистемата задължения (нето)“ НЦБ следва да идентифицират активите отделно от пасивите и да ги отчитат на брутна база; |
| --- | --- |

б)

за счетоводни статии 9.5 „Други вътрешни за Евросистемата вземания (нето)“ и 10.4 „Други вътрешни за Евросистемата задължения (нето)“ НЦБ следва да идентифицират активите отделно от пасивите и да ги отчитат на брутна база;

| в) | ако счетоводна статия 14 „Сметки за преоценка“ се отчита на брутна база за счетоводни цели, за статистически цели НЦБ я отчитат на нетна база. |
| --- | --- |

в)

ако счетоводна статия 14 „Сметки за преоценка“ се отчита на брутна база за счетоводни цели, за статистически цели НЦБ я отчитат на нетна база.

Член 8 от Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) установява съответните счетоводни принципи за целите на статистическата отчетност от отношение на други ПФИ. По-специално, без да се засягат счетоводните практики и договореностите за нетиране, преобладаващи в държавите членки от еврозоната, всички финансови активи и пасиви се отчитат на брутна база. Освен това по отношение на депозитите и кредитите се отчита непогасената главница без намаляванията или отписванията. По изключение при спазване на условията, установени в член 8 от Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), НЦБ могат да разрешат отчитането на кредити без провизии и отчитането на закупените кредити по цената, договорена по време на придобиването им.

По отношение на оценяването на други балансови показатели и по-специално на държаните и емитираните ценни книжа се препоръчва НЦБ да прилагат пазарното оценяване в съответствие с изискванията на ЕСС 2010. Общото изискване към ПФИ, установено в член 8 на Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), да следват националното транспониране на Директива 85/635/ЕИО, както и всички други приложими международни стандарти обаче предполага, че практиките по оценяване на ценни книжа и други активи се различават. Прилагането на нестандартизирани правила за оценка е следователно приемливо дотолкова, доколкото отчетната стойност не се отклонява значително от пазарната стойност.

Когато предават данни на ЕЦБ, НЦБ и отговарящото за финансовата отчетност организационно звено в ЕЦБ предоставят пояснителни бележки, които придружават конкретни промени, отнасящи се последния референтен период, включително обяснения относно „прекласификации и други корекции“, както и съответните ревизии на отминали периоди. По-специално пояснителните бележки се предоставят за промени, „прекласификации и други корекции“ и ревизии, надхвърлящи 5 милиарда евро (по абсолютна стойност) или в други случаи, когато се счете, че са икономически значими, например когато промените в отчитаните редове се отнасят до големи трансакции по време на отчетния период или когато ревизиите определят значими промени в икономическото тълкуване на агрегираните промени. НЦБ и ЕЦБ предоставят допълнителни обяснения по отчетените данни по искане на ЕЦБ.

В бележките се посочва и дали идентифицираните значими промени, ревизии или „прекласификации и други корекции“, които засягат отчитаните редове, са окончателни или все още подлежат на проучване.

За предпочитане е НЦБ да предоставят пояснителните бележки в момента на предаването на данните, но при всяко положение преди края на изготвянето на данните.

ЕЦБ съхранява централно пояснителните бележки, получени от НЦБ, за целите на наблюдението на данни и разясняване на статистиката. ЕЦБ използва предоставената в бележките информация с необходимото спазване на приложимия режим на поверителност.

НЦБ могат да вземат решение да не изискват от ПФИ да се отчитат изцяло по отношение на клетките в таблици 3 и 4 на част 3 от приложение I към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), отнасящи се до държави членки извън еврозоната, ако събраните данни на по-агрегирано равнище са незначителни. НЦБ периодично, но поне веднъж годишно, преразглеждат въпроса дали тези разпоредби продължават да се прилагат или не. Когато предоставят тези дерогации, НЦБ отчитат тримесечни приблизителни оценки, извлечени в съответствие със следните критерии:

| а) | тримесечните данни се оценяват приблизително въз основа на данните, отчетени от ПФИ с по-ниска периодичност; тези данни се пренасят в липсващия период или периоди, като се повтарят или като се прилагат подходящи статистически методи, за да се отрази всяко развитие на данните или на сезонния модел; |
| --- | --- |

а)

тримесечните данни се оценяват приблизително въз основа на данните, отчетени от ПФИ с по-ниска периодичност; тези данни се пренасят в липсващия период или периоди, като се повтарят или като се прилагат подходящи статистически методи, за да се отрази всяко развитие на данните или на сезонния модел;

| б) | тримесечните данни се оценяват приблизително въз основа на данните, отчетени от ПФИ на по-обобщена база или на базата на специални разбивки, които НЦБ считат за важни; |
| --- | --- |

б)

тримесечните данни се оценяват приблизително въз основа на данните, отчетени от ПФИ на по-обобщена база или на базата на специални разбивки, които НЦБ считат за важни;

| в) | тримесечните данни се оценяват приблизително въз основа на тримесечните данни, събрани от големите ПФИ, които отговарят за поне 80 % от дейността с държавите, за които се прилага освобождаването от отчитане; |
| --- | --- |

в)

тримесечните данни се оценяват приблизително въз основа на тримесечните данни, събрани от големите ПФИ, които отговарят за поне 80 % от дейността с държавите, за които се прилага освобождаването от отчитане;

| г) | тримесечните данни се оценяват приблизително въз основа на алтернативни източници на данни, като например Банката за международни разплащания (БМР) или въз основа на данни за платежния баланс, след като се направят необходимите корекции, които се налагат поради различните понятия и определения, които се използват в тези алтернативни източници в сравнение с използваните в паричната и финансовата статистика; или |
| --- | --- |

г)

тримесечните данни се оценяват приблизително въз основа на алтернативни източници на данни, като например Банката за международни разплащания (БМР) или въз основа на данни за платежния баланс, след като се направят необходимите корекции, които се налагат поради различните понятия и определения, които се използват в тези алтернативни източници в сравнение с използваните в паричната и финансовата статистика; или

| д) | тримесечните данни се оценяват приблизително въз основа на данните за държавите, за които се прилага освобождаване от отчитане, като тези данни се отчитат на тримесечие от ПФИ като една обща сума. |
| --- | --- |

д)

тримесечните данни се оценяват приблизително въз основа на данните за държавите, за които се прилага освобождаване от отчитане, като тези данни се отчитат на тримесечие от ПФИ като една обща сума.

Член 4

Наблюдение за съответствие между статистическия и счетоводния баланс на НЦБ

НЦБ и ЕЦБ наблюдават за съответствието между техните агрегирани баланси за статистически цели в края на месеца, както са отчетени по Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), и счетоводните им статии, както са отчетени в седмичния финансов отчет на Евросистемата съгласно изменените Насоки ЕЦБ/2002/20.

НЦБ извършват проверки на всяка счетоводна статия от месечните данни в съответствие с образеца, предвиден в част 2 на приложение I. Тези проверки се предават на ЕЦБ заедно със съответните тримесечни данни и със същия краен срок като определения в член 3, параграф 2 за тримесечните данни.

За отчетните периоди, през които датите на техния агрегиран баланс на Евросистемата към края на месеца, съставен за статистически цели, и неговите счетоводни статии, както са отчетени в седмичния финансов отчет на Евросистемата, не съвпадат, НЦБ могат да сравнят статистическите данни с дневния баланс, съставен за последния работен ден на месеца. ЕЦБ следва същата процедура при съставянето на собствения си баланс.

ЕЦБ наблюдава резултатите от проверките за съответствие и може да поиска от НЦБ да проследят значимите несъответствия.

Член 5

Статистика за електронните пари

ЕЦБ в сътрудничество с НЦБ определя и отчита ежегодно характеристиките на схемите за електронни пари, използвани в Съюза, наличието на съответната статистическа информация и използваните за съставянето ѝ методи. НЦБ отчитат статистическа информация за електронните пари, емитирани от ПФИ, на които не е предоставена дерогация съгласно член 9, параграф 1 от Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), в съответствие със списъка с показатели в таблица 1 от част 2 от приложение II към настоящите насоки.

Месечните данни се отчитат на ЕЦБ заедно с ежемесечното предаване на данни за статистиката на балансовите показатели на ПФИ, както е посочено в член 3, параграф 2. При липсата на данни и ако това е възможно, НЦБ използват приблизителни оценки или предварителни данни.

Това отчитане обхваща институции за електронни пари, които са основно ангажирани с финансово посредничество под формата на емитиране на електронни пари и които по този начин отговарят на определението на ПФИ, както и институции за електронни пари, които не са основно ангажирани с финансово посредничество под формата на емитиране на електронни пари и които по този начин не отговарят на определението на ПФИ. Това отчитане също така включва отчитане от малки ПФИ, на които е предоставена дерогация съгласно член 9, параграф 1 от Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), независимо от това дали са кредитни институции или не.

НЦБ отчитат статистическа информация в съответствие със списъка с показатели в таблица 2 от част 2 от приложение II към настоящите насоки. Данните за емитентите на електронни пари, които не отговарят на определението на ПФИ и към които следователно не се прилагат изискванията за редовна статистическа отчетност на балансовите показатели, се отчитат, доколкото НЦБ могат да ги получат от техните съответни надзорни органи или от други подходящи източници.

Редовете се отчитат ежегодно на ЕЦБ до последния работен ден на месеца, следващ края на референтния период. При липсата на данни и ако това е възможно, НЦБ използват приблизителни оценки или предварителни данни.

Член 6

Статистика за пощенски джиро институции и „Централно държавно управление“

НЦБ събира статистическа информация за пощенските джиро институции в съответствие с Регламент (ЕС) No 1074/2013 (ЕЦБ/2013/39). Изискванията обхващат паричните задължения спрямо непаричните финансови институции — резиденти на еврозоната, т.е. близки заместители на задълженията по депозити на паричните финансови институции, и държаните парични средства в брой и ценни книжа, емитирани от ПФИ от еврозоната. Тези данни се отчитат от НЦБ пред ЕЦБ в съответствие с част 3 от приложение II.

НЦБ включват в отчитането по част 3 от приложение II и паричните задължения на „Централно държавно управление“ и държаните парични средства в брой и ценни книжа, емитирани от ПФИ от еврозоната. На основание на принципа „de minimis“ тези показатели не се отчитат, ако такива активи и пасиви не съществуват или са незначителни.

Данните за корекциите на потоците се отчитат в съответствие с член 3, параграф 1.

Редовете се отчитат ежемесечно и в сроковете, посочени в член 3, параграф 2 за месечната статистика на балансовите показатели.

Член 7

Поясняващи позиции

Доколкото има налични данни, включително въз основа на най-добрата приблизителна оценка, НЦБ отчитат допълнителна статистическа информация в съответствие със списъка с поясняващи позиции, установен в част 4 от приложение II, като допълнение към статистиката на балансовите показатели със същите периодичност и срок като определените в член 3, параграф 2. ЕЦБ в сътрудничество с НЦБ установява наличието на съответната статистическа информация и методите за нейното съставяне и ги регистрира. Тези поясняващи позиции представляват информация, необходима за съставянето на паричните агрегати на еврозоната, статистиката на лихвените проценти на ПФИ и финансовите сметки на паричния съюз и се ползват с висок приоритет, освен ако в таблиците е посочено друго. При условие че ЕЦБ и НЦБ се споразумеят, не е необходимо НЦБ да отчитат показателите, които се отнасят до разделянето на дълговите книжа на ПФИ, емитирани според постоянното пребиваване на държателя, в таблица 2 от приложение II, част 4, раздел 1, ако ЕЦБ използва алтернативни източници на данни.

Данни за потоците могат да бъдат предоставяни при условията на двустранно споразумение между ЕЦБ и съответната НЦБ. Данните за корекциите на потоците се отчитат в съответствие с член 3, параграф 1, буква б).

Редовете се отчитат месечно за показателите, посочени в приложение II, част 4, раздели 1 и 2, и тримесечно за показателите, посочени в приложение II, част 4, раздел 3, в същите срокове, както задължителната месечна и тримесечна балансова статистика на ПФИ, отчитана в съответствие с Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33).

Изискваните съгласно настоящия член поясняващи позиции се отчитат по същите правила за оценяване и счетоводство, които се прилагат за данните, отчитани в съответствие с Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33).

Член 8

Статистика на резервната база

Месечната статистика на агрегираната резервна база, разбита по видове пасиви, се изчислява като салда в края на месеца в съответствие с Регламент (ЕС) No 1745/2003 (ЕЦБ/2003/9) и с категориите, предвидени в Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33). Данните, необходими за изготвянето на тази статистика в съответствие с част 5 от приложение II, се извличат от данните, които кредитните институции, спрямо които се прилагат изискванията за минимални резерви, предоставят на НЦБ.

Статистиката на резервната база се състои от шест динамични реда за кредитни институции, отнасящи се за стойностите на салдата в края на месеца, които се предават на ЕЦБ ежемесечно, най-късно на последния работен за НЦБ ден, предшестващ началото на периода на поддържане на резервите, чрез системата за обмен на данни на Европейската система на централните банки (ЕСЦБ). Кредитните институции в „опашката“ отчитат на НЦБ ограничена разбивка на тримесечна база. За кредитните институции в „опашката“ се използва опростена статистика на резервната база за трите периода на поддържане на резервите. НЦБ използват тримесечните данни за резервната база от кредитните институции в „опашката“ за месечните стойности, отчитани пред ЕЦБ в трите предавания на данни след тяхното публикуване.

Ревизиите на резервната база и/или на изискванията за задължителни резерви, които се правят от отчетните институции след започване на периода на поддържането, може да не доведат до ревизии на статистиката на резервната база и на изискванията за задължителни резерви.

Член 9

Статистически данни за макросъотношението

Като използва статистическата информация към края на месеца, предоставена на НЦБ от кредитните институции в съответствие с Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), ЕЦБ осъществява ежемесечно наблюдение върху точността на текущите стандартизирани приспадания от резервната база, които кредитните институции могат да прилагат по отношение на непогасените суми от емитирани от тях дългови ценни книжа с договорен матуритет от до 2 години. НЦБ съставят изискваните агрегати в съответствие с част 6 от приложение II и ги отчитат пред ЕЦБ.

Трите динамични реда за кредитните институции, отнасящи се за стойностите на салдата в края на месеца, се предават на ЕЦБ ежемесечно, най-късно до последния работен за НЦБ ден, предшестващ началото на периода на поддържане.

Тези редове се предават дори когато съответният балансов показател не се прилага в съответната държава членка.

Член 10

Балансова статистика на ФПП

НЦБ отчитат на ЕЦБ данни по отделни балансови показатели за сектора на ФПП в съответствие с таблици 1 и 2 от част 7 на приложение II. ЕЦБ използва данните за съставяне на балансова статистика на ФПП и на кредитните институции. Тъй като данните за целия сектор „ПФИ“ вече се отчитат в съответствие с Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), предвидените в настоящия член изисквания се прилагат само за ФПП. Въпреки че в някои държави членки малка група от други институции са класифицирани като ПФИ, тези институции се считат за незначителни от количествена гледна точка.

Данните за корекции от прекласификации и преоценки, посочени в таблица 2 от част 7 от приложение II, се отчитат в съответствие с член 3 параграф 1, буква б), като се вземат предвид дерогациите, предоставени съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33). Ако отчитането на данни за корекции от преоценки подлежи на дерогация, предоставена от НЦБ на ФПП съгласно Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), НЦБ отчитат на базата на полагане на максимални усилия данни за показателите, по отношение на които корекциите от преоценки могат да са значителни.

Данните се отчитат на тримесечна база в рамките на 28 (двадесет и осем) работни дни след края на референтния период.

Данните, които се отчитат във връзка с балансите на ФПП, обхващат 100 % от институциите, класифицирани в този сектор. Ако действителният обхват на отчитането е по-малък от 100 % поради прилагане на принципа „отрязване на опашката“ (cutting-off-the-tail), НЦБ извършват оценка на генералната съвкупност на база на извадката в съответствие с член 3, параграф 5, за да се осигури 100-процентен обхват.

Ревизиите на данните за ФПП трябва да са съвместими със съответните данни за други ПФИ в края на тримесечието. В случай че предаването на нови или ревизирани данни за ФПП предполага промени в данните за съответния референтен период за други ПФИ, се предават и необходимите ревизии на данни за други ПФИ.

Член 11

Структурни финансови индикатори

НЦБ отчитат данни за други структурни финансови индикатори в съответствие с част 8 от приложение II.

НЦБ предоставят данни за индикаторите, определени в част 8 от приложение II, в съответствие с изложените в настоящите насоки концептуални и методологични правила. Спазват се статистическите принципи, които са приети за съставянето на статистиката на балансовите показатели, а именно:

| i) | данните се агрегират, а не се консолидират; |
| --- | --- |

i)

данните се агрегират, а не се консолидират;

| ii) | принципът на постоянно пребиваване следва т.нар. „подход на приемащата държава“; |
| --- | --- |

ii)

принципът на постоянно пребиваване следва т.нар. „подход на приемащата държава“;

| iii) | балансовите данни се отчитат на брутна основа. |
| --- | --- |

iii)

балансовите данни се отчитат на брутна основа.

Данните за корекциите на потоците се отчитат в съответствие с член 3, параграф 1, буква б).

Данните за изчисляване на структурните финансови индикатори за кредитните институции се отчитат до края на месец март всяка година за предходната година. Индикаторът „Брой на служителите на кредитни институции“ се предоставя, ако е възможно, до края на месец март всяка година за предходната година.

При ревизирането на отчетените данни НЦБ прилагат следните общи принципи:

| а) | по време на всички редовни годишни предавания на данни, към данните за последната година се изпращат, ако е необходимо, обикновени ревизии на данните за предходната година и извънредни ревизии; |
| --- | --- |

а)

по време на всички редовни годишни предавания на данни, към данните за последната година се изпращат, ако е необходимо, обикновени ревизии на данните за предходната година и извънредни ревизии;

| б) | през годината могат да бъдат изпращани извънредни ревизии, които значително подобряват качеството на данните. |
| --- | --- |

б)

през годината могат да бъдат изпращани извънредни ревизии, които значително подобряват качеството на данните.

Събраните данни обхващат 100 % от институциите, определени като кредитни институции в съответствие с член 1 на Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33). Ако действителният обхват на отчитането е по-малък от 100 %, НЦБ извършват оценка на генералната съвкупност на база на извадката в съответствие с член 3, параграф 5, за да се осигури 100-процентен обхват.

НЦБ отчитат на ЕЦБ всяко отклонение от горните определения и правила, за да се направи възможно наблюдението на националната практика. НЦБ предоставят пояснителни бележки, в които се разясняват причините за значителни ревизии.

Член 12

Консолидирани банкови данни

НЦБ отчитат консолидираните банкови данни в съответствие с част 9 от приложение II и при предоставянето на такива данни следват концептуалните и методологични правила, установени там.

Консолидираните банкови данни се отчитат, като се използва краткосрочен подход в съответствие с стандартите за отчитане FINREP/COREP, установени от Европейския банков орган.

За да се осигури максимално възможен обхват, се събират данни за всички кредитни институции, както са определени в националното право.

Данните се консолидират изцяло на трансгранична и междусекторна основа, като „трансгранична основа“ се отнася до клонове на местни банки и дъщерни дружества извън местния пазар, които са включени в данните, отчитани от институцията майка, а „междусекторната база“ включва клонове и дъщерни дружества на банки, които могат да бъдат класифицирани като други финансови институции. Застрахователните дружества не се включват в консолидацията.

Консолидирани банкови данни се отчитат поотделно за:

| — | малки местни банкови групи и самостоятелни кредитни институции; |
| --- | --- |

—

малки местни банкови групи и самостоятелни кредитни институции;

| — | средни по големина местни банкови групи и самостоятелни кредитни институции; |
| --- | --- |

—

средни по големина местни банкови групи и самостоятелни кредитни институции;

| — | големи местни банкови групи и самостоятелни кредитни институции; |
| --- | --- |

—

големи местни банкови групи и самостоятелни кредитни институции;

| — | дъщерни дружества под чуждестранен контрол (извън Европейския съюз); |
| --- | --- |

—

дъщерни дружества под чуждестранен контрол (извън Европейския съюз);

| — | клонове под чуждестранен контрол (извън Европейския съюз); |
| --- | --- |

—

клонове под чуждестранен контрол (извън Европейския съюз);

| — | дъщерни дружества под чуждестранен контрол (от Европейския съюз); |
| --- | --- |

—

дъщерни дружества под чуждестранен контрол (от Европейския съюз);

| — | клонове под чуждестранен контрол (от Европейския съюз). |
| --- | --- |

—

клонове под чуждестранен контрол (от Европейския съюз).

За целите на настоящия член банките се класифицират като: големи банкови групи или самостоятелни кредитни институции, ако активите им са по-големи от 0,5 % от общите консолидирани активи на банките на Европейския съюз; средни по големина банки, ако активите им са между 0,5 % и 0,005 % от общите консолидирани активи на банките на Европейския съюз; и малки банки, ако активите им са под 0,005 % от общите консолидирани активи на банките на Европейския съюз.

Консолидирани банкови данни се отчитат два пъти годишно. Пълен набор от данни се отчита за данните в края на годината. Първото предоставяне на тези годишни данни, което се извършва до средата на месец април на следващата година, включва показателите, обозначени с * в част 9 от приложение II. Пълният годишен набор от данни се отчита до средата на месец май.

Наборът от данни относно ограничен набор от показатели се отчита до средата на месец октомври на същата година с референтна дата към края на месец юни. Редовете се отчитат в съответствие с част 9 от приложение II.

Ревизии на отчетените данни се извършват в съответствие със следните общи принципи:

| а) | по време на всички редовни годишни и двугодишни предавания на данни, към данните за последната година се изпращат, ако е необходимо, обикновени ревизии на данните за предходната година и извънредни ревизии; |
| --- | --- |

а)

по време на всички редовни годишни и двугодишни предавания на данни, към данните за последната година се изпращат, ако е необходимо, обикновени ревизии на данните за предходната година и извънредни ревизии;

| б) | ако са направени значителни ревизии, на ЕЦБ се предоставят пояснителни бележки. |
| --- | --- |

б)

ако са направени значителни ревизии, на ЕЦБ се предоставят пояснителни бележки.

НЦБ отчитат на ЕЦБ всяко отклонение от горните определения и правила, за да се направи възможно наблюдението на националната практика. НЦБ предоставят пояснителни бележки, в които се разясняват причините за значителни ревизии.

Член 13

Международна консолидирана банкова статистика

(секторни и регионални експозиции по кредитиране на големи местни банкови групи)

НЦБ отчитат световните консолидирани международни вземания на местните банкови офиси на големите местни банкови групи, както са определени в член 12, с разбивки по матуритет, инструмент, географски регион на кредитополучателя и сектора на кредитополучателя, както е отчетено в международната консолидирана банкова статистика на БМР.

Данни се отчитат по начин, който съвпада с тримесечното отчитане на агрегираните данни пред БМР за международната консолидирана банкова статистика. Данните се отчитат на ЕЦБ в съответствие със схемата за отчитане, използвана за предаването на агрегирани данни до БМР. НЦБ агрегират индивидуалната възвращаемост на значимите банкови групи.

Отчитането се ограничава до тези НЦБ, които отчитат международна консолидирана банкова статистика на БМР и в чиито държави големите банкови групи са установили седалището си.

НЦБ отчитат тримесечни данни на ЕЦБ със забавяне от не повече от две седмици от официалния краен срок за отчитане на БМР.

Ревизиите на отчетените данни се хармонизират с ревизиите, отчетени пред БМР.

НЦБ отчитат на ЕЦБ всяко отклонение от настоящите правила, за да се направи възможно наблюдението на националната практика. НЦБ предоставят пояснителни бележки, в които се разясняват причините за значителни ревизии.

Член 14

Данни за целите на МВФ

Без да се засягат законовите задължения на НЦБ по отношение на МВФ, НЦБ могат да предават на МВФ чрез ЕЦБ допълнителна статистика на балансовите показатели на ПФИ в съответствие със следната техническа уредба.

Балансовите показатели на ПФИ в съответствие с част 10 от приложение II се предават от НЦБ на ЕЦБ в рамките на редовното месечно предаване на данни за балансовите показатели. Периодичността и срокът на предаванията на данните съвпадат с тези за редовното отчитане пред ЕЦБ на данните за балансовите показатели в съответствие с член 3, параграф 2.

Член 15

Статистика за ДФП (с изключение на финансовите предприятия за секюритизация)

НЦБ отчитат статистическа информация за ДФП (и с изключение на финансовите предприятия за секюритизация) в съответствие с част 11 от приложение II. Данните се предават поотделно за следните подкатегории ДФП: i) посредници на ценни книжа и деривативи; ii) финансови предприятия, занимаващи се с кредитиране; iii) други ДФП.

Данните, които се отнасят до ДФП, се предават на база на данните, които съществуват към този момент на национално равнище. Когато няма налични фактически данни или същите не могат да бъдат обработени, се предоставят приблизителни оценки на национално равнище. Когато базисното икономическо явление съществува, но не се наблюдава статистически и поради това не могат да се предоставят приблизителни оценки на национално равнище, НЦБ могат да изберат или да не отчитат динамичния ред, или да го отчитат като липсващ. Поради това всеки динамичен ред, който не е отчетен, се тълкува като „данни, които съществуват, но не са събрани“ и ЕЦБ може да прави предположения и приблизителни оценки за целите на съставянето на агрегатите на еврозоната. Референтната съвкупност от отчетни единици обхваща всички видове ДФП (с изключение на финансовите предприятия за секюритизация), които са резиденти в държавите членки от еврозоната: институции, намиращи се на територията, включително дъщерни дружества на предприятия майки, намиращи се извън тази територия, и резидентни клонове на институции, главното управление на които е извън тази територия.

Предоставят се следните основни индикатори и допълнителна информация:

| — | основни индикатори, които се предават за съставянето на агрегатите за еврозоната: всички държави членки от еврозоната предават тези подробни данни, когато са налице налични фактически данни. Когато няма налични фактически данни за изискваните разбивки или за договорената периодичност, срок за предоставяне на данните или времеви обхват, се предоставят приблизителни оценки, ако е възможно, |
| --- | --- |

—

основни индикатори, които се предават за съставянето на агрегатите за еврозоната: всички държави членки от еврозоната предават тези подробни данни, когато са налице налични фактически данни. Когато няма налични фактически данни за изискваните разбивки или за договорената периодичност, срок за предоставяне на данните или времеви обхват, се предоставят приблизителни оценки, ако е възможно,

| — | допълнителна информация, която се предоставя като „поясняващи позиции“: тези данни се предават по държави, за които понастоящем тази информация е налична. |
| --- | --- |

—

допълнителна информация, която се предоставя като „поясняващи позиции“: тези данни се предават по държави, за които понастоящем тази информация е налична.

Данни за корекция на потоците могат да се отчитат само в случай на значителни прекъсвания в салдата или при извършването на прекласификации и други корекции. По-специално данни за корекция на потоците могат да се предоставят на базата на полагане на максимални усилия в резултат от прекласификации в контекста на прилагането на ЕСС 2010.

Корекциите от прекласификациите се отчитат в съответствие с член 3, параграф 1, буква б).

Периодичността на отчитане пред ЕЦБ е тримесечна. Статистиката за ДФП се предава на ЕЦБ най-късно на последния календарен ден на третия месец, следващ края на референтния период, или на предходния работен за НЦБ ден, ако последният календарен ден от месеца не е работен за НЦБ ден. Конкретните дати на предаване се съобщават на НЦБ предварително под формата на календар за отчетността, който се предоставя от ЕЦБ до месец септември всяка година.

На НЦБ може да се наложи да ревизират данните, предадени през предходното тримесечие. Освен това могат да се правят и ревизии на данни за по-ранни тримесечия.

Прилагат се следните общи принципи:

| а) | при редовното предаване на тримесечни данни освен данните за последното тримесечие, могат да се изпращат само обикновени ревизии, т.е. ревизии на данните, предадени през предходното тримесечие; |
| --- | --- |

а)

при редовното предаване на тримесечни данни освен данните за последното тримесечие, могат да се изпращат само обикновени ревизии, т.е. ревизии на данните, предадени през предходното тримесечие;

| б) | извънредните ревизии се ограничават и се отчитат на дата, различна от датата на редовното отчитане. Дребни рутинни исторически ревизии на данните се изпращат само на годишна база заедно с предаването на данни за четвъртото тримесечие; |
| --- | --- |

б)

извънредните ревизии се ограничават и се отчитат на дата, различна от датата на редовното отчитане. Дребни рутинни исторически ревизии на данните се изпращат само на годишна база заедно с предаването на данни за четвъртото тримесечие;

| в) | извънредни ревизии, които подобряват значително качеството на данните, могат да се изпращат през годината извън редовните цикли на изготвяне. |
| --- | --- |

в)

извънредни ревизии, които подобряват значително качеството на данните, могат да се изпращат през годината извън редовните цикли на изготвяне.

Счетоводните правила, които се спазват от ДФП при съставянето на техните сметки, трябва да бъдат съобразени с националното транспониране на Директива 86/635/ЕИО и всякакви други приложими международни стандарти. Без да се засягат преобладаващите счетоводни практики в държавите членки, всички активи и всички пасиви се отчитат на брутна база за статистически цели. Методите за оценяване са посочени в съответните категории.

НЦБ предоставят на ЕЦБ пояснителни бележки в съответствие с приложение II, част 11, раздел 3. НЦБ предоставят пояснителни бележки за значителни ревизии.

Член 16

Статистика на емисиите ценни книжа

НЦБ отчитат статистическа информация, обхващаща всички емисии на ценни книжа на резиденти на еврозоната в местна или международна валута в съответствие с част 12 от приложение II.

Периодичността на отчитане пред ЕЦБ е месечна. Статистиката на емисиите на ценни книжа се предава на ЕЦБ не по-късно от пет седмици след края на месеца, за който се отнасят данните. ЕЦБ съобщава на НЦБ предварително под формата на календар за отчитането конкретните дати за предаване на данни.

НЦБ предоставят на ЕЦБ пояснителни бележки в съответствие с раздел 3, част 12 от приложение II.

Член 17

Статистика на лихвените проценти на ПФИ

За целите на статистиката на лихвените проценти на ПФИ НЦБ отчитат агрегирана национална месечна статистика за непогасени суми и нова дейност, както е определено в допълнения 1 и 2 към приложение II към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34). Освен това НЦБ отчитат агрегирана национална месечна статистика за нова дейност, както е определено в част 13 от приложение II.

Тази статистическа информация се отчита в съответствие с годишния календар, който се определя от ЕЦБ и се съобщава на НЦБ до края на месец септември всяка година.

НЦБ могат да предоставят дерогации по отношение на отчитането на лихвените проценти, които се прилагат към обезпечените/гарантирани кредити, отпуснати на нефинансови предприятия, и по отношение на отчитането на бизнес обемите на обезпечените/гарантирани кредити, отпуснати на нефинансови предприятия, индикатори 62—85, включени в таблици 3 и 4 от допълнение 2 към приложение I към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34). Тези дерогации могат да се предоставят, ако общият бизнес обем на национално равнище за съответния показател (индикатори 37—54), обхващащ всички кредити, представлява по-малко от 10 % от общия бизнес обем на национално равнище за сумата на всички кредити от същата по размер категория и по-малко от 2 % от бизнес обема за категорията с еднакъв размер и с еднакъв първоначален период на фиксиране на лихвения процент на равнището на еврозоната. Ако са предоставени дерогации, тези прагове се проверяват на годишна база.

Ако обхватът на отчитането на действителните лихвени проценти на ПФИ е по-малък от 100 % поради използването на извадка, НЦБ избират и поддържат извадката и извършват оценяване на генералната съвкупност на база на извадката за предоставените данни за новите бизнес обеми, за да осигурят 100-процентен обхват, както е посочено в част 14 от приложение II. Ако се предостави дерогация, предвидена в член 4 от Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34) или в параграф 3 от настоящия член, данните, които се отчитат на тримесечна база, се пренасят в месечните липсващи периоди, като се прилагат подходящи статистически способи за приблизителна оценка, за да се отрази всяко развитие на данните или на сезонните модели.

Може да се наложи НЦБ да ревизират стойностите за предходния референтен месец. Могат да възникнат и ревизии, вследствие например на грешки, прекласификации, усъвършенстване на отчетните процедури и т.н., приложими по отношение на данни преди предходния референтен месец.

НЦБ прилагат следните общи принципи:

| а) | ако НЦБ ревизират данните за периода преди предходния референтен месец, те предоставят на ЕЦБ пояснителни бележки; |
| --- | --- |

а)

ако НЦБ ревизират данните за периода преди предходния референтен месец, те предоставят на ЕЦБ пояснителни бележки;

| б) | НЦБ предоставят пояснителни бележки и за значителните ревизии; |
| --- | --- |

б)

НЦБ предоставят пояснителни бележки и за значителните ревизии;

| в) | при предаването на ревизирани данни НЦБ вземат предвид установения срок за редовното отчитане на статистиката на лихвените проценти на ПФИ. Извънредните ревизии се отчитат извън периодите за изготвяне на месечната статистика. |
| --- | --- |

в)

при предаването на ревизирани данни НЦБ вземат предвид установения срок за редовното отчитане на статистиката на лихвените проценти на ПФИ. Извънредните ревизии се отчитат извън периодите за изготвяне на месечната статистика.

Член 18

Статистика на плащанията

НЦБ отчитат на ЕЦБ информация за статистиката на плащанията в съответствие с приложение III към Регламент (ЕС) No 1409/2013 (ЕЦБ/2013/43) и част 16 от приложение II към настоящите насоки. Това включва, inter alia, следното:

| а) | данни за броя на институциите, платежните сметки, платежните карти, терминалните устройства, участниците в платежните системи и определени балансови показатели се отчитат за всички показатели в таблици 1, 2, 3 и 6 от приложение III към регламента и таблици 1, 2 и 5 от част 16 от приложение II. Подобни данни относно салда се отнасят до стойности в края на периода, с изключение на показателя в таблица 1 от част 16 на приложение II, който се отнася „средно за последния период за поддържане на резервите“; |
| --- | --- |

а)

данни за броя на институциите, платежните сметки, платежните карти, терминалните устройства, участниците в платежните системи и определени балансови показатели се отчитат за всички показатели в таблици 1, 2, 3 и 6 от приложение III към регламента и таблици 1, 2 и 5 от част 16 от приложение II. Подобни данни относно салда се отнасят до стойности в края на периода, с изключение на показателя в таблица 1 от част 16 на приложение II, който се отнася „средно за последния период за поддържане на резервите“;

| б) | данни за платежни трансакции според вида инструмент, терминално устройство и/или система, включени в таблици 4, 5 и 7 на приложение III към регламента и таблици 3, 4, 6 и 7 в част 16 от приложение II, се отчитат като брутни потоци, т.е. общо, за периода. |
| --- | --- |

б)

данни за платежни трансакции според вида инструмент, терминално устройство и/или система, включени в таблици 4, 5 и 7 на приложение III към регламента и таблици 3, 4, 6 и 7 в част 16 от приложение II, се отчитат като брутни потоци, т.е. общо, за периода.

Редовете се отчитат ежегодно пред ЕЦБ до края на месец май на всяка година за предходната календарна година. Индикаторите в Регламент (ЕС) No 1409/2013 (ЕЦБ/2013/43) се отчитат на годишна база. Допълнителните данни, изискани в част 16 от приложение II, могат да се отчитат на месечна, тримесечна или годишна база в съответствие с посоченото в съответната таблица.

За таблиците в настоящите насоки и при липса на фактически данни НЦБ или поискват съответната допълнителна информация от отчетните единици, или използват приблизителни оценки или предварителни данни. Методологията за изготвянето на тези приблизителни оценки се определя от всяка НЦБ в зависимост от специфичните характеристики на държавата. Когато е уместно, НЦБ предоставят пояснителни бележки, за да уточнят използвания подход.

При ревизирането на отчетените данни НЦБ прилагат следните общи принципи:

| а) | по време на всички редовни годишни предавания на данни към данните за последния период се изпращат, ако е необходимо, обикновени ревизии на данните за предходната година и извънредни ревизии; |
| --- | --- |

а)

по време на всички редовни годишни предавания на данни към данните за последния период се изпращат, ако е необходимо, обикновени ревизии на данните за предходната година и извънредни ревизии;

| б) | през годината могат да бъдат изпращани извънредни ревизии, които значително подобряват качеството на данните. |
| --- | --- |

б)

през годината могат да бъдат изпращани извънредни ревизии, които значително подобряват качеството на данните.

НЦБ предоставя пояснителни бележки пред ЕЦБ, в които обясняват подробно отклонения от изискванията за отчетност и структурни прекъсвания, включително въздействието върху данните.

Член 19

Статистика за активите и пасивите на инвестиционните фондове

НЦБ отчитат статистическа информация относно активите и пасивите на инвестиционните фондове в съответствие с част 17 от приложение II за всеки от следните подсектори, които са класифицирани според вида на инвестициите: фондове, инвестиращи в капиталови инструменти, облигационни фондове, смесени фондове, фондове за недвижими имоти, хедж фондове и други фондове. Всеки един от тези подсектори се разбива допълнително на фондове от отворен тип и фондове от затворен тип, т.е. според вида на инвестиционния фонд. За целите на инвестиционните фондове, разбити според естеството на инвестицията, инвестиционните фондове, които инвестират основно в акции и дялове на инвестиционни фондове (т.е. фондове на фондове), се класифицират в категорията фондове, в която инвестират предимно.

Тези изисквания обхващат салдата в края на месеца и в края на тримесечието, месечните и тримесечните данни за корекции на потоците, и месечните и тримесечните данни за нова емисия/продажба и обратно изкупуване на акции/дялове на инвестиционни фондове.

Всички салда в края на месеца и месечни корекции на потоците се отчитат и за подсектор „Борсово търгувани фондове“ като позиция „в т.ч.“ на „Общо фондове“.

Доколкото има налични данни, включително въз основа на най-добрата приблизителна оценка, салдата в края на тримесечието и тримесечните корекции на потоците се отчитат и за подсектор „Фондове, инвестиращи в частни капиталови инструменти“ (включително фондове за рисков капитал) като позиция „в т.ч.“ на „Общо фондове“.

НЦБ отчитат на ЕЦБ отделни данни за корекции от преоценки поради промени в цените и обменните курсове и корекциите от прекласификации, както е посочено в част 17 на приложение II и в съответствие с приложение IV.

Финансовите трансакции и следователно корекциите се извличат в съответствие с ЕСС 2010 и това извличане се нарича „метода ЕСС 2010“. НЦБ могат да се отклоняват от ЕСС 2010 поради различаващи се национални практики в съответствие с Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38). Когато съществува информация за салда ценна книга по ценна книга, корекциите от преоценки могат да се извличат в съответствие с общия метод на Евросистемата, т.е. метода за извличане на потоци, посочен в част 4 на приложение IV.

Ако данните за акциите на приносител, отчетени от инвестиционните фондове, ПФИ и/или ДФП в съответствие с приложение I към Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38), са непълни или все още не са налични, НЦБ предоставят данни за акциите на приносител въз основа на най-добрата приблизителна оценка според географската и секторна разбивка в таблица 1 в част 17 от приложение II.

Доколкото има налични данни, включително въз основа на най-добрата приблизителна оценка, и те не се считат за незначителни, НЦБ отчитат на тримесечна база поотделно информация за секторите на контрагента „Застрахователни (осигурителни) дружества“ и „Пенсионни фондове“ в съответствие с таблица 1 в част 17 от приложение II.

Салдата в края на месеца и месечните корекции на потоците се изискват от борсово търгуваните фондове, разбити на синтетични и физически борсово търгувани фондове, веднага щом Европейският орган за ценни книжа и пазари (ЕОЦКП) предостави подходящо определение за тази разбивка. ЕЦБ проверява периодично за това определение и, когато е уместно, издава необходимите отчетни схеми.

НЦБ отчитат на ЕЦБ месечните и тримесечните данни за инвестиционните фондове до края на работното време на 28-ия (двадесет и осмия) работен ден след края на месеца или тримесечието, за които се отнасят данните.

Следните общи правила се прилагат за ревизиите на месечните и тримесечните данни:

| а) | ревизиите се правят с цел съответствие на месечните и тримесечните данни; |
| --- | --- |

а)

ревизиите се правят с цел съответствие на месечните и тримесечните данни;

| б) | по време на редовните периоди за изготвяне на статистика, т.е. от 28-ия (двадесет и осмия) работен ден след края на референтния месец или тримесечие до деня, в който данните се изпращат обратно на НЦБ, НЦБ могат да ревизират данните, които се отнасят до предишното референтно тримесечие, до предхождащите го два месеца и до месеците, следващи предишното референтно тримесечие; |
| --- | --- |

б)

по време на редовните периоди за изготвяне на статистика, т.е. от 28-ия (двадесет и осмия) работен ден след края на референтния месец или тримесечие до деня, в който данните се изпращат обратно на НЦБ, НЦБ могат да ревизират данните, които се отнасят до предишното референтно тримесечие, до предхождащите го два месеца и до месеците, следващи предишното референтно тримесечие;

| в) | извън редовните периоди за изготвяне на статистика НЦБ могат да ревизират и данни, които се отнасят до референтни периоди, които предхождат двата месеца, предшестващи предишното референтно тримесечие, inter alia, в случаите на грешки, прекласификации или подобрени процедури за отчитане. |
| --- | --- |

в)

извън редовните периоди за изготвяне на статистика НЦБ могат да ревизират и данни, които се отнасят до референтни периоди, които предхождат двата месеца, предшестващи предишното референтно тримесечие, inter alia, в случаите на грешки, прекласификации или подобрени процедури за отчитане.

За да се осигури качеството на статистиката на инвестиционните фондове от еврозоната, в случаите, в които съгласно член 8, параграф 1 от Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38) НЦБ предоставят дерогации на най-малките инвестиционни фондове, при съставянето на месечните и тримесечните данни за инвестиционните фондове, които се отчитат на ЕЦБ, НЦБ оценяват генералната съвкупност до 100-процентен обхват на база на извадката за тези инвестиционни фондове.

НЦБ могат да изберат процедурата за оценяване на генералната съвкупност до 100-процентен обхват на база на извадката, при условие че тя отговаря на следните минимални стандарти:

| а) | за липсващи разбивки на данни се извличат приблизителни оценки чрез прилагането на съотношения, базирани на съответстващия подсектор на инвестиционните фондове, т.е. ако облигационен фонд от отворен тип попадне в „опашката“ и се събират единствено данни относно емитирани от инвестиционните фондове акции/дялове, липсващите разбивки се извличат чрез прилагането на структурата на категорията на облигационните фондове от отворен тип; |
| --- | --- |

а)

за липсващи разбивки на данни се извличат приблизителни оценки чрез прилагането на съотношения, базирани на съответстващия подсектор на инвестиционните фондове, т.е. ако облигационен фонд от отворен тип попадне в „опашката“ и се събират единствено данни относно емитирани от инвестиционните фондове акции/дялове, липсващите разбивки се извличат чрез прилагането на структурата на категорията на облигационните фондове от отворен тип;

| б) | подсекторите на инвестиционните фондове, например фондове за недвижими имоти от отворен тип, фондове за недвижими имоти от затворен тип и др., не се изключват напълно. |
| --- | --- |

б)

подсекторите на инвестиционните фондове, например фондове за недвижими имоти от отворен тип, фондове за недвижими имоти от затворен тип и др., не се изключват напълно.

В съответствие с член 8, параграф 2 от Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38) могат да се предоставят дерогации на инвестиционните фондове, които поради национални счетоводни правила оценяват активите си с периодичност, която е по-ниска от тримесечната. Независимо от подобни дерогации, месечните и тримесечни данни на инвестиционните фондове, които се отчитат от НЦБ на ЕЦБ, винаги съдържат данни, отнасящи се до тези инвестиционни фондове.

НЦБ извличат агрегираните данни относно тримесечни активи и пасиви на подсекторите на инвестиционните фондове в съответствие с таблица 1 в част 17 от приложение II, както следва:

| а) | за ценни книжа с публично достъпни идентификационни кодове НЦБ свързват информацията, предоставена въз основа на ценна книга по ценна книга, с информацията, получена от централизираната база данни за ценни книжа (ЦБДЦК), която е основната референтна база данни. Така свързаната информация ценна книга по ценна книга се използва, за да се състави стойността на активите и пасивите в евро и за да се извлекат необходимите разбивки поотделно за всяка ценна книга на инвестиционния фонд. Ако идентификаторите на ценните книжа не могат да бъдат намерени в ЦБДЦК или ако информацията, необходима за съставянето на активите и пасивите в съответствие с таблица 1 в част 17 от приложение II, не е налична в ЦБДЦК, НЦБ правят приблизителна оценка на липсващите данни. НЦБ могат да събират информация ценна книга по ценна книга и за ценните книжа без публично достъпни идентификационни кодове, като използват вътрешните идентификатори на ценните книги на НЦБ; |
| --- | --- |

а)

за ценни книжа с публично достъпни идентификационни кодове НЦБ свързват информацията, предоставена въз основа на ценна книга по ценна книга, с информацията, получена от централизираната база данни за ценни книжа (ЦБДЦК), която е основната референтна база данни. Така свързаната информация ценна книга по ценна книга се използва, за да се състави стойността на активите и пасивите в евро и за да се извлекат необходимите разбивки поотделно за всяка ценна книга на инвестиционния фонд. Ако идентификаторите на ценните книжа не могат да бъдат намерени в ЦБДЦК или ако информацията, необходима за съставянето на активите и пасивите в съответствие с таблица 1 в част 17 от приложение II, не е налична в ЦБДЦК, НЦБ правят приблизителна оценка на липсващите данни. НЦБ могат да събират информация ценна книга по ценна книга и за ценните книжа без публично достъпни идентификационни кодове, като използват вътрешните идентификатори на ценните книги на НЦБ;

| б) | НЦБ агрегират данните за ценните книжа, извлечени по буква а), и ги добавят към информацията, която е отчетена за ценните книжа без публично достъпни идентификационни кодове, за изготвянето на агрегати за: i) дълговите ценни книжа, разбити по матуритет, валута и контрагент; ii) капиталовите инструменти и акции на инвестиционни фондове, разбити по инструмент и контрагент; и iii) общата стойност на емитираните от инвестиционните фондове акции/дялове; |
| --- | --- |

б)

НЦБ агрегират данните за ценните книжа, извлечени по буква а), и ги добавят към информацията, която е отчетена за ценните книжа без публично достъпни идентификационни кодове, за изготвянето на агрегати за: i) дълговите ценни книжа, разбити по матуритет, валута и контрагент; ii) капиталовите инструменти и акции на инвестиционни фондове, разбити по инструмент и контрагент; и iii) общата стойност на емитираните от инвестиционните фондове акции/дялове;

| в) | НЦБ извличат необходимата статистическата информация относно активите и пасивите на инвестиционните фондове, като добавят данните за ценните книжа, извлечени по буква б), и активите и пасивите, различни от ценни книжа, събрани от резидентни отделни инвестиционни фондове; |
| --- | --- |

в)

НЦБ извличат необходимата статистическата информация относно активите и пасивите на инвестиционните фондове, като добавят данните за ценните книжа, извлечени по буква б), и активите и пасивите, различни от ценни книжа, събрани от резидентни отделни инвестиционни фондове;

| г) | НЦБ агрегират активите и пасивите на всички инвестиционни фондове, които са резиденти в държава членка и които принадлежат към същия подсектор. |
| --- | --- |

г)

НЦБ агрегират активите и пасивите на всички инвестиционни фондове, които са резиденти в държава членка и които принадлежат към същия подсектор.

Горепосоченото се прилага и когато НЦБ събират данни за активите и пасивите на инвестиционните фондове ежемесечно в съответствие с член 5, параграф 2 от Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38).

В съответствие с член 5, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38) НЦБ събират ежемесечно информация за емитираните от инвестиционните фондове акции/дялове. За референтни месеци, които не са месеци в края на тримесечието, НЦБ правят приблизителна оценка на месечните данни за активите и пасивите на инвестиционните фондове, различни от емитирани акции/дялове на инвестиционни фондове, въз основа на събраните месечни и тримесечни данни, освен ако данните се събират ежемесечно, както е посочено в член 5, параграф 2 от Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38).

Ако това е възможно, НЦБ правят приблизителни оценки на нивото на конкретен фонд. Алтернативно, НЦБ може да направи приблизителни оценки по подсектор на инвестиционните фондове или да поиска ЕЦБ да направи приблизителните оценки. В последния случай ЕЦБ може да поиска допълнителна информация, като например данни фонд по фонд или ценна книга по ценна книга.

Правилата за оценяване и/или счетоводните правила в Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38) се прилагат и когато НЦБ отчитат на ЕЦБ данни за инвестиционните фондове. За показателите, към които се прилага начислена лихва, обаче се прилагат следните правила:

| а) | „дългови ценни книжа“ включват начислена лихва; |
| --- | --- |

а)

„дългови ценни книжа“ включват начислена лихва;

| б) | „вземания от депозити и кредити“ и „получени депозити и кредити“ не включват начислена лихва, която се записва в оставащи активи/пасиви. |
| --- | --- |

б)

„вземания от депозити и кредити“ и „получени депозити и кредити“ не включват начислена лихва, която се записва в оставащи активи/пасиви.

НЦБ предоставят пояснителни бележки, в които се разясняват причините за значителни ревизии. Освен това НЦБ предоставят на ЕЦБ пояснителни бележки относно корекции от прекласификации. НЦБ предоставят пояснителни бележки и относно ревизиите, споменати в член 19, параграф 3, буква в).

В съответствие с член 4, параграф 3 от Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38) НЦБ могат да позволят на инвестиционните фондове да отчитат активите и пасивите си като група, при условие че това доведе до резултати, които са сходни с тези от отчитането фонд по фонд. Инвестиционните фондове, които се отчитат като група, принадлежат към същия подсектор, например фондове за недвижими имоти от затворен тип или фондове за недвижими имоти от отворен тип.

Член 20

Статистика за активите и пасивите на финансовите предприятия за секюритизация

НЦБ съставят и отчитат отделна агрегирана статистическа информация относно активите и пасивите на финансовите предприятия за секюритизация в съответствие с част 18 от приложение II. Предоставят се данни за следните четири подкатегории: а) финансовите предприятия за секюритизация, занимаващи се с традиционна секюритизация; б) финансовите предприятия, занимаващи се със синтетична секюритизация; в) финансовите предприятия за секюритизация, занимаващи се със секюритизация в областта на застраховането; и г) други финансови предприятия за секюритизация.

Тези изисквания обхващат данни за непогасени суми, финансови трансакции и отписвания/намалявания на стойността, предоставяни на тримесечна база.

НЦБ могат да предоставят на ЕЦБ необходимите данни за отписванията/намаляванията на стойността на базата на полагане на максимални усилия.

НЦБ отчитат на ЕЦБ данните за непогасените суми, финансовите трансакции и отписванията/намаляванията на стойността на финансовите предприятия за секюритизация на тримесечна база до края на работното време на 28-ия (двадесет и осмия) работен ден след края на тримесечието, за което се отнасят данните.

По отношение на ревизиите на тримесечните данни се прилагат следните общи правила:

| а) | по време на редовните периоди за изготвяне на статистика, т.е. от 28-ия (двадесет и осмия) работен ден след края на референтното тримесечие до деня, предшестващ деня, в който данните се изпращат обратно на НЦБ, НЦБ могат да ревизират данните, които се отнасят до предишното референтно тримесечие; |
| --- | --- |

а)

по време на редовните периоди за изготвяне на статистика, т.е. от 28-ия (двадесет и осмия) работен ден след края на референтното тримесечие до деня, предшестващ деня, в който данните се изпращат обратно на НЦБ, НЦБ могат да ревизират данните, които се отнасят до предишното референтно тримесечие;

| б) | извън редовните периоди за изготвяне на статистика НЦБ могат да ревизират и данни, които се отнасят до референтни периоди преди предходното референтно тримесечие, inter alia, в случаите на грешки, прекласификации или подобрени процедури за отчитане; |
| --- | --- |

б)

извън редовните периоди за изготвяне на статистика НЦБ могат да ревизират и данни, които се отнасят до референтни периоди преди предходното референтно тримесечие, inter alia, в случаите на грешки, прекласификации или подобрени процедури за отчитане;

| в) | ревизии на данни, отчетени съгласно Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) относно кредити, предоставени и обслужвани от ПФИ от еврозоната, се включват, когато е уместно, в статистиката за финансовите предприятия за секюритизация съгласно букви а) и б). |
| --- | --- |

в)

ревизии на данни, отчетени съгласно Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) относно кредити, предоставени и обслужвани от ПФИ от еврозоната, се включват, когато е уместно, в статистиката за финансовите предприятия за секюритизация съгласно букви а) и б).

За да спазят изискванията за статистическа отчетност, от които финансовите предприятия за секюритизация са освободени съгласно член 5, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕС) No 1075/2013 (ЕЦБ/2013/40), НЦБ, след като се консултират с ЕЦБ, решават относно най-подходящия начин за съставяне на данни относно активите и пасивите на финансовите предприятия за секюритизация в зависимост от организацията на съответните пазари и наличието на друга относима статистическа, публична или надзорна информация.

Ако НЦБ извличат данни относно активите и пасивите на финансовите предприятия за секюритизация, от други източници на статистически данни, от публични източници като предпродажбени доклади или инвеститорски доклади, или от източници на надзорни данни, се прилагат долупосочените стандарти за качество на данните.

Спрямо данните, които са идентифицирани като базови редове в част 18 от приложение II към настоящите насоки, се прилагат високи стандарти за качество, сравними с тези за данните, които се отчитат пряко от финансовите предприятия за секюритизация в съответствие с приложение I към Регламент (ЕС) No 1075/2013 (ЕЦБ/2013/40). Данните, които са идентифицирани като небазови редове в част 18 от приложение II към настоящите насоки, могат да подлежат на приблизителна оценка в съответствие с по-занижени стандарти за качество, например като се използват интерполации и екстраполации, когато данните се събират от публични или надзорни източници с периодичност, която е по-ниска от тримесечната и със срок, който е по-дълъг от 28-ия (двадесет и осмия) работен ден след края на референтния период.

Ако данните не се отчитат пряко от финансовите предприятия за секюритизация в съответствие с член 5, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕС) No 1075/2013 (ЕЦБ/2013/40), НЦБ наблюдават качеството на данните въз основа на информацията, която е налице от годишните финансови отчети. НЦБ предоставят резултата от проверките за качество на ЕЦБ ежегодно до края на месец септември или възможно най-скоро след тази дата съгласно приложимите национални правни практики на държавата членка, в която финансовото предприятие за секюритизация е резидент. Ако кръстосаните проверки между извлечените на тримесечна база данни и годишните финансови отчети покажат, че високите стандарти за качество не са спазени, НЦБ вземат необходимите мерки, за да осигурят, че данните отговарят на изискуемите стандарти за качество, включително евентуалното пряко събиране на данни съгласно Регламент (ЕС) No 1075/2013 (ЕЦБ/2013/40).

Ако извличат данни относно активите и пасивите на финансовите предприятия за секюритизация от източници на надзорни данни, НЦБ осигуряват достатъчно съответствие на тези източници със статистическите понятия и определения съгласно изискванията за отчетност за финансовите предприятия за секюритизация. Същото се отнася и за данните, които са извлечени от други източници на статистически данни.

Ако ЦБДЦК или друга база данни за ценни книжа се използва като източник на данни относно емитирането на дългови ценни книжа на финансовите предприятия за секюритизация, НЦБ наблюдават обхвата и качеството на данните на годишна база. НЦБ предоставят на ЕЦБ резултата от проверките за качество ежегодно до края на месец февруари, като за референтни се вземат данните от края на месец декември на предходната година. Ако от показателите за обхват и качество е видно, че високите стандарти за качество не са спазени, НЦБ вземат необходимите мерки, за да достигнат изискуемите стандарти за качество, включително евентуалното пряко събиране на данни съгласно Регламент (ЕС) No 1075/2013 (ЕЦБ/2013/40).

Всяка НЦБ извършва обмен на данни за секюритизираните кредити, които се предоставят и обслужват от местни ПФИ в полза на финансови предприятия за секюритизация в други държави членки от еврозоната, като агрегира обслужваните кредити поотделно за всяка държава членка, в която финансовите предприятия за секюритизация са резиденти в съответствие с член 6 от Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) и таблица 3 от част 18 на приложение II към настоящите насоки.

В съответствие с приложимите правни актове за защита на поверителни данни, ЕЦБ осигурява техническата платформа за обмена на трансгранична информация. НЦБ предават на ЕЦБ тази информация до 23-ия (двадесет и третия) работен ден след края на тримесечието, за което се отнасят данните. ЕЦБ преразпределя данните до съответните НЦБ на 24-ия (двадесет и четвъртия) работен ден след края на тримесечието, за което те се отнасят.

НЦБ, които участват в обмена на данни за съществуващи секюритизации, уточняват всички неразрешени въпроси и координационни проблеми двустранно и, ако е необходимо, обменят съответната информация. В случай на нови секюритизации съответната НЦБ може да поиска ЕЦБ да действа като координатор.

Изпълнението на горепосочените задължения дава възможност на НЦБ да съставят в съответствие с член 5, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) No 1075/2013 (ЕЦБ/2013/40) частта от данните за финансовите предприятия за секюритизация, която се отнася до непогасените суми и финансовите трансакции на секюритизираните кредити, които се предоставят от ПФИ от еврозоната, и в случаите когато ПФИ продължават да обслужват секюритизираните кредити, от данни, събрани от ПФИ в съответствие с член 6 от Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), вместо да събират тези данни пряко от финансовите предприятия за секюритизация.

Ако НЦБ съставят данни относно активите и пасивите на финансовите предприятия за секюритизация въз основа на данни, събрани пряко от тези предприятия и, ако е уместно — въз основа на данни, отчетени от ПФИ съгласно Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), и предоставят дерогации на финансовите предприятия за секюритизация съгласно член 5, параграф 1,буква б) от Регламент (ЕС) No 1075/2013 (ЕЦБ/2013/40), НЦБ извършват оценка на генералната съвкупност на база на извадка до 100-процентен обхват за всички финансови предприятия за секюритизация при съставянето на данните за тримесечните активи и пасиви на финансовите предприятия за секюритизация, отчетени на ЕЦБ за непогасените суми, финансовите трансакции и отписвания/намалявания на стойността.

Ако съставят данни за активите и пасивите на финансовите предприятия за секюритизация от други статистически, публични и/или надзорни източници, НЦБ могат да базират съставянето им върху извадка от финансовите предприятия за секюритизация, ако тези финансови предприятия за секюритизация съставляват поне 95 % от общото салдо на активите на общата съвкупност от отчетни единици на финансовите предприятия за секюритизация в съответната държава членка, представена в списъка на финансовите предприятия за секюритизация. НЦБ оценяват генералната съвкупност на база извадка до 100-процентен обхват при съставянето на тримесечните данни за активите и пасивите на финансовите предприятия за секюритизация, отчетени на ЕЦБ за непогасени суми, финансови трансакции и отписвания/намалявания на стойността.

НЦБ предоставят на ЕЦБ пояснителни бележки, в които се излагат причините за значителните ревизии, както и за други ревизии, извършени съгласно член 20, параграф 3, буква б).

Член 21

Статистика за кредитите, отпуснати от ПФИ на нефинансови предприятия по отраслова дейност

В съответствие с част 19 от приложение II НЦБ отчитат на ЕЦБ, ако са налични, данни относно кредитите, отпуснати от ПФИ на местни нефинансови предприятия, и кредитите, отпуснати от ПФИ на други нефинансови предприятия от еврозоната, разбити по отраслова дейност съгласно статистическата класификация на икономическите дейности в Съюза (NACE Rev. 2).

НЦБ отчитат данни на ЕЦБ на тримесечна база до края на работното време на 28-ия (двадесет и осмия) работен ден след края на тримесечието, за което се отнасят данните.

НЦБ отчитат ревизии съгласно следните принципи:

| а) | в допълнение към всяко редовно предаване на данни, ако е необходимо, се изпращат ревизии за предходни референтни периоди; |
| --- | --- |

а)

в допълнение към всяко редовно предаване на данни, ако е необходимо, се изпращат ревизии за предходни референтни периоди;

| б) | извънредни ревизии, които значително подобряват качеството на данните, могат да бъдат изпращани, веднага щом станат налични. |
| --- | --- |

б)

извънредни ревизии, които значително подобряват качеството на данните, могат да бъдат изпращани, веднага щом станат налични.

НЦБ отчитат на ЕЦБ всяка значителна промяна в използваните национални определения и класификации и предоставят, ако е приложимо, пояснителни бележки, в които се разясняват причините за значителни ревизии. Освен това НЦБ предоставят информация за значими прекласификации в сектор „ПФИ“ и за значими прекласификации на нефинансови предприятия, ако има такива, в предадените разбивки съгласно NACE Rev.2.

Член 22

Статистика за кредитните линии, отпуснати от ПФИ

В съответствие с част 20 от приложение II НЦБ съставят и отчитат агрегирана статистическа информация за кредитните линии, отпуснати от ПФИ на местни резиденти, и за кредитните линии, отпуснати от ПФИ на други неместни резиденти от еврозоната, разбита според институционалния сектор.

Кредитните линии, отпуснати от ПФИ, имат същото значение като „неусвоените кредитни улеснения“, класифицирани като среднорискови, средно-/нискорискови и нискорискови, както е установено в Регламент (ЕС) No 575/2013. НЦБ прилагат това определение на базата на полагане на максимални усилия и в случаите, когато се прилага различно национално определение за кредитни линии, могат да осъществяват отчитането, като използват националното определение, но се стремят да хармонизират съставянето на данните за кредитните линии, отпуснати от ПФИ, за да подобрят трансграничната сравнимост в дългосрочен план.

НЦБ изчисляват секторните разбивки и ги предават на ЕЦБ. Ако тези секторни разбивки не се събират на национално равнище, НЦБ могат или да поискат подобна допълнителна информация от отчетните единици, или като алтернатива да оценят приблизително секторните разбивки, като използват информацията, която е налична на национално равнище от други източници.

НЦБ предоставят на ЕЦБ данни за статистическите прекласификации на базата на полагане на максимални усилия.

НЦБ отчитат данните на ЕЦБ на тримесечна база. Тримесечните данни за непогасените суми и корекциите от прекласификациите се предават на ЕЦБ до края на работното време на 28-ия (двадесет и осмия) работен ден след края на тримесечието, за което се отнасят данните.

НЦБ отчитат ревизии съгласно следните принципи:

| а) | в допълнение към редовното предаване на данни, ако е необходимо, се изпращат ревизии за предходното референтно тримесечие; |
| --- | --- |

а)

в допълнение към редовното предаване на данни, ако е необходимо, се изпращат ревизии за предходното референтно тримесечие;

| б) | извънредни ревизии, които значително подобряват качеството на данните, могат да бъдат изпращани, веднага щом станат налични. |
| --- | --- |

б)

извънредни ревизии, които значително подобряват качеството на данните, могат да бъдат изпращани, веднага щом станат налични.

НЦБ предоставят на ЕЦБ пояснителни бележки, в които се излагат причините за значителните ревизии.

Член 23

Статистика за активите и пасивите на централните контрагенти

НЦБ съставят и отчитат отделна агрегирана статистическа информация относно активите и пасивите на централните контрагенти в съответствие с част 21 от приложение II.

За целите на статистическата отчетност централните контрагенти са тези лица, които са определени за централни контрагенти от ЕОЦКП и са „други финансови посредници без застрахователни (осигурителни) дружества“ (S.125) или „финансови спомагателни организации“ (S.126), както е посочено в класификацията на институционалните сектори, установена в глава 23 от ЕСС 2010.

Централните контрагенти, определени от ЕОЦКП, които са класифицирани в ЕСС 2010 в институционалния сектор „Парично-финансови институции (ПФИ)“, се изключват от това статистическо отчитане.

НЦБ отчитат данните на ЕЦБ на задължителна база, като се отчитат следните прагове:

| а) | за клетките, посветени на споразумения за обратно изкупуване, обозначени с буква R в част 21 от приложение II, задължителното отчитане се прилага, ако балансовото салдо от която и да е от тези клетки надхвърля 10 млрд. евро, с изключение на клетките, които се отнасят до позициите спрямо ПФИ.
  Ако прагът се достигне от една или повече клетки, обозначени с R, всички клетки, обозначени с R, се отчитат, независимо от действителната им балансова стойност; |
| --- | --- |

а)

за клетките, посветени на споразумения за обратно изкупуване, обозначени с буква R в част 21 от приложение II, задължителното отчитане се прилага, ако балансовото салдо от която и да е от тези клетки надхвърля 10 млрд. евро, с изключение на клетките, които се отнасят до позициите спрямо ПФИ.

Ако прагът се достигне от една или повече клетки, обозначени с R, всички клетки, обозначени с R, се отчитат, независимо от действителната им балансова стойност;

| б) | за клетките, които не са посветени на споразумения за обратно изкупуване, обозначени с букви NR в част 21 от приложение II, задължителното отчитане се прилага или ако се изисква по смисъла на буква а), или ако балансовото салдо от която и да е от тези клетки надхвърля 10 млрд. евро.
  Ако прагът се достигне от една или повече обозначени с NR клетки, всички клетки, обозначени с NR, се отчитат, независимо от действителната им балансова стойност. |
| --- | --- |

б)

за клетките, които не са посветени на споразумения за обратно изкупуване, обозначени с букви NR в част 21 от приложение II, задължителното отчитане се прилага или ако се изисква по смисъла на буква а), или ако балансовото салдо от която и да е от тези клетки надхвърля 10 млрд. евро.

Ако прагът се достигне от една или повече обозначени с NR клетки, всички клетки, обозначени с NR, се отчитат, независимо от действителната им балансова стойност.

Ако не се достигне нито един от праговете по букви а) или б), НЦБ предоставят данни на ЕЦБ за балансите на централните контрагенти на доброволни начала. Ако предпочетат да не извършват отчитане на доброволни начала, НЦБ наблюдават поне веднъж годишно дали тези прагове не са достигнати

НЦБ отчитат данни на ЕЦБ на тримесечна база. Тримесечните данни за непогасените суми и корекциите от прекласификациите се предават на ЕЦБ до края на работното време на 28-ия (двадесет и осмия) работен ден след края на тримесечието, за което се отнасят данните.

НЦБ отчитат ревизии съгласно следните принципи:

| а) | в допълнение към редовното предаване на данни, ако е необходимо, се изпращат ревизии за предходното референтно тримесечие; |
| --- | --- |

а)

в допълнение към редовното предаване на данни, ако е необходимо, се изпращат ревизии за предходното референтно тримесечие;

| б) | извънредни ревизии, които значително подобряват качеството на данните, могат да бъдат изпращани, веднага щом станат налични. |
| --- | --- |

б)

извънредни ревизии, които значително подобряват качеството на данните, могат да бъдат изпращани, веднага щом станат налични.

НЦБ предоставят на ЕЦБ пояснителни бележки, в които се излагат причините за значителните ревизии.

Член 24

Вписване на референтни данни за институционалните единици от значение за целите на статистиката

НЦБ предават и поддържат всички референтни данни, които описват институционални единици или правни единици, ако е приложимо, които са необходими за статистически цели чрез регистъра на институциите и филиалите (RIAD), централен регистър, който съдържа атрибутите на индивидуалните организационни единици и на различните видове взаимоотношения между тях, които, inter alia, позволяват извличането на груповите структури според различните определения.

RIAD дава възможност да се обработва информация за индивидуален атрибут, която е предоставена от повече от един източник. Ако това се приложи, НЦБ следователно трябва да се споразумеят за специфичния метод, който да се прилага в RIAD, за да се извлече „автентичната“ версия на референтните данни от множеството потенциални национални източници на данни.

Специфичните изисквания за предоставянето на данни за отделните групи (финансови) предприятия са описани в член 25 и приложение V.

Всички организационни единици, вписани в RIAD, могат да имат множество идентификатори.

НЦБ са отговорни за разпределянето и управлението на основния идентификатор, наречен код по RIAD, като по този начин осигуряват ясен обмен на данни между RIAD и всички други (местни) системи за изпращане или получаване.

В RIAD на отделни лица могат да се разпределят и национални и наднационални кодове („псевдоними“), които е за предпочитане да следват съществуващите стандарти.

За да управляват референтните данни за дадено лице, НЦБ първо създават такива данни за RIAD. Впоследствие НЦБ управляват всички демографски промени, като например начало на дейностите, актуализация на индивидуалните атрибути и дори прекратяване на дейността на лицето, като отчитат нови стойности на атрибутите и/или приспособяват диапазона на достоверността на стойностите. (Действителни заличавания са предвидени само в извънредния случай на погрешно включване на лицето).

НЦБ трябва да описват сливанията (или в обратната хипотеза разделянията) на единици с пълния набор от съпътстващи корпоративни действия, като например прекратяване на дейността, промяна и/или учредяване на една или повече единици.

Промените в сектора по ЕСС, например прехвърлянето на една единица от списъка с ПФИ в списъка с инвестиционни фондове, се отчитат чрез актуализацията на стойността и диапазона на достоверността в атрибута „Сектор по ЕСС“.

Преди да предадат актуализации на ЕЦБ, НЦБ извършват проверки за достоверност, които съответстват на относимите спецификации за обмен на данни. Когато се използват процедури за ръчно въвеждане, НЦБ поддържат подходящ набор от проверки с цел да се сведат до минимум грешките и да се осигури точност и последователност на актуализациите, отчитани чрез RIAD.

В случай че RIAD не функционира, НЦБ предават актуализациите по имейл на следния адрес: RIAD-Support@ecb.europa.eu.

НЦБ могат да използват националите си буквени знаци, при условие че използват латинската азбука. Когато получават информация от ЕЦБ през RIAD, те са длъжни да използват Unicode (UTF-8), за да може всички специални знаци да излизат правилно.

При получаване на актуализациите ЕЦБ незабавно извършва проверки, за да удостовери формалната точност и вътрешната последователност на предоставената информация.

ЕЦБ изпраща незабавно обратно на НЦБ: а) потвърждение за приемане, в което се съдържа обобщена информация за актуализациите, които са извършени и въведени успешно в съответния набор от данни; и/или б) потвърждение за грешка, в което се съдържа подробна информация за актуализациите и проверките за достоверност, които са дали грешка.

При получаване на потвърждение за грешка НЦБ предприемат действия за предаване на коригирана информация. Ако правилната информация зависи от актуализации, които са изпратени от НЦБ наскоро и не са достъпни на уебстраницата на ЕЦБ, НЦБ се свързват с ЕЦБ, за да предоставят конкретни детайли за изискваната информация.

НЦБ предоставят поверителен статус на всеки атрибут, който описва организационна единица, като избират една от трите предварително определени категории: F за свободна, т.е. неповерителна; N за атрибут на данните, който може да бъде разпространен за ползване единствено от ЕСЦБ и свързаните с нея институции, за което има меморандум за разбирателство, т.е. забранява се външното разпространение; или C за поверителна статистическа информация.

Член 25

Списъци с финансови институции, които се поддържат за статистически цели

За да се осъществи изготвянето и поддържането на посочения в член 4 от Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) списък с ПФИ за статистически цели, е необходимо в RIAD да се съберат на предвидените интервали от време променливите, посочени в части 1 и 2 на приложение V. НЦБ отчитат актуализациите на тези променливи без забавяне, особено когато към сектор „ПФИ“ се присъедини институция — т.е. при учредяването на ПФИ в резултат на сливане, създаването на нови юридически лица в резултат на разделянето на съществуваща ПФИ, учредяването на нова ПФИ или такава промяна в статута на предишна непарична финансова институция, в резултат от която тя става ПФИ — или когато съществуваща ПФИ напусне сектор „ПФИ“ — т.е. при участието на ПФИ в сливане, придобиването на ПФИ от друга институция, разделянето на ПФИ на отделни юридически лица, промяна в статута на ПФИ, в резултат на която тя става непарична финансова институция, или ликвидация на ПФИ.

Непрекъснатата актуализация на референтните данни в RIAD позволява да се поддържа официален списък с ПФИ въз основа на класификацията по институционален сектор, статуса на дейността и други характеристики на институцията. В този контекст може да се отдели специално внимание на случаите, в които институция от списъка с ПФИ е ограничена в дейността си по финансово посредничество, като например в приемането на депозити или отпускането на кредити по-конкретно преди ликвидацията и/или заличаването ѝ от сектор „ПФИ“. За да позволи наблюдението отблизо на съответствието с националните класификации на ПФИ, ЕЦБ може периодично да поиска допълнителна информация от съответните НЦБ.

За да се осъществи изготвянето и поддържането на посочения в член 3 от Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38) списък с инвестиционни фондове за статистически цели, е необходимо в RIAD да се съберат на предвидените интервали от време променливите, посочени в части 1 и 2 на приложение V. НЦБ отчитат актуализациите на тези променливи, особено когато институция се присъедини към съвкупността от инвестиционни фондове или когато съществуващ инвестиционен фонд напусне съвкупността от инвестиционни фондове.

За да се осъществи изготвянето и поддържането на посочения в член 3 от Регламент (ЕС) No 1075/2013 (ЕЦБ/2013/40) списък с финансови предприятия за секюритизация за статистически цели, е необходимо в RIAD да се съберат на предвидените интервали от време променливите, посочени в части 1 и 2 на приложение V. НЦБ отчитат актуализациите на тези променливи, особено когато институция се присъедини към съвкупността от финансови предприятия за секюритизация или я напусне.

За да се осъществи изготвянето и поддържането на посочения в член 5 от Регламент (ЕС) No 1409/2013 (ЕЦБ/2013/43) списък с институции от значение за статистиката на плащанията за статистически цели, е необходимо в RIAD да се съберат на предвидените интервали от време променливите, посочени в части 1 и 2 на приложение V. НЦБ отчитат актуализациите на тези променливи, особено когато институция се присъедини към съвкупността от институции от значение за статистиката на плащанията или я напусне.

НЦБ предават на ЕЦБ, ако е възможно, актуализации на посочените за ПФИ променливи, веднага щом настъпят промени в сектор „ПФИ“ или в атрибутите на съществуващите ПФИ. Ако това не е възможно, НЦБ предоставят писмено обяснение за закъснението между настъпването на събитието и неговото отчитане на ЕЦБ. НЦБ предават на ЕЦБ актуализации на посочените за инвестиционните фондове променливи поне веднъж на тримесечие в срок от два месеца след референтната дата. Променливата „нетна стойност на активите“ обаче се актуализира ежегодно за всички инвестиционни фондове със забавяне от най-много два месеца след референтната дата от края на месец декември.

НЦБ предават на ЕЦБ актуализации на посочените за финансовите предприятия за секюритизация променливи поне веднъж на тримесечие в срок до 14 (четиринадесет) работни дни след референтната дата.

НЦБ предават на ЕЦБ актуализации на посочените за институциите от значение за статистиката на плащанията променливи към края на годината в срок от три месеца след референтната дата.

Всеки работен за ЕЦБ ден до 18.00 ч. централно европейско време ЕЦБ публикува на уебсайта си препис на набора от данни за ПФИ. Едновременно с оповестяването на списъка с ПФИ на уебсайта си ЕЦБ го изпраща на НЦБ посредством RIAD. Едновременно с това ЕЦБ публикува списък с промените, въведени в съвкупността от ПФИ, и го разпространява до всички НЦБ всеки работен за ЕЦБ ден. Това разпространяване съдържа пълните подробности за всяка от следните промени, отчетени от НЦБ: а) нови ПФИ и б) заличени ПФИ.

До 18.00 ч. централноевропейско време на последния работен за ЕЦБ ден от всеки календарен месец ЕЦБ прави препис на набора от данни относно ПФИ и го съчетава с променливата „резерви“ от набора от данни със същата дата относно допустимите контрагенти за паричната политика, която посочва дали спрямо кредитните институции, които са резиденти в еврозоната, се прилага изискването за минимални резерви. След това ЕЦБ публикува на уебсайта си този списък с ПФИ и институции, спрямо които се прилага изискването за минимални резерви.

До 18.00 ч. централноевропейско време на четвъртия работен ден след изтичането на крайния срок за предаването на актуализации ЕЦБ прави препис на набора от данни относно инвестиционните фондове и го прави достъпен за НЦБ. След това ЕЦБ публикува списъка с инвестиционните фондове на уебсайта си.

До 18.00 ч. централноевропейско време на втория работен ден след изтичането на крайния срок за предаването на актуализации ЕЦБ прави препис на набора от данни относно финансовите предприятия за секюритизация и го прави достъпен за НЦБ. След това ЕЦБ публикува списъка с финансовите предприятия за секюритизация на уебсайта си.

До 18.00 ч. централноевропейско време на последния работен за ЕЦБ ден от всеки календарен месец ЕЦБ прави препис на всички институции, вписани в RIAD, и го прави достъпен за НЦБ.

ЕЦБ не публикува данни, обозначени с „поверително“ или „не подлежи на публикуване“. ЕЦБ не предава на НЦБ и стойностите, които са обозначени като „поверителни“. По отношение на количествените измервания, обозначени с „поверително“ или „не подлежи на публикуване“, ЕЦБ може обаче да публикува или разпространи редове от класове според размера им.

Член 26

Статистика за пенсионните фондове

НЦБ отчитат на ЕЦБ статистическа информация за пенсионните фондове в съответствие с част 22 от приложение II. Данните, които се отнасят до пенсионните фондове, се предават на база на данните, които съществуват към този момент на национално равнище. Когато няма налични фактически данни, се предоставят приблизителни оценки на базата на полагане на максимални усилия.

Съвкупността от отчетни единици обхваща пенсионните фондове според определението в ЕСС 2010 (параграфи 2.105 и 2.106) и включва всички пенсионни фондове, които са резиденти в държави членки от еврозоната.

НЦБ отчитат непогасените суми в края на референтния период, а финансовите трансакции — в края на тримесечието, които се извличат в съответствие с ЕСС 2010.

Периодичността на отчитане пред ЕЦБ е тримесечна. Статистическите данни за пенсионните фондове, описани в параграф 1, буква а), се отчитат на ЕЦБ в рамките на период, който не надхвърля 85 (осемдесет и пет) календарни дни от края на референтното тримесечие. Като се започне с отчитането през първото тримесечие на 2017 г., статистическите данни за пенсионните фондове се отчитат на ЕЦБ в рамките на период, който не надхвърля 82 (осемдесет и два) дни от края на референтното тримесечие. Конкретните дати на предаване се съобщават на НЦБ предварително под формата на календар за отчетността, който се предоставя от ЕЦБ до месец септември всяка година.

На НЦБ може да се наложи да ревизират данните, предадени през предходното тримесечие. Освен това могат да се правят и ревизии на данни за по-ранни тримесечия.

Прилагат се следните общи принципи:

| а) | във всички случаи на редовно предаване на тримесечни данни освен данните за последното тримесечие могат да бъдат изпращани само „обикновени“ ревизии, т.е. ревизии на данните, предадени през предходното тримесечие; |
| --- | --- |

а)

във всички случаи на редовно предаване на тримесечни данни освен данните за последното тримесечие могат да бъдат изпращани само „обикновени“ ревизии, т.е. ревизии на данните, предадени през предходното тримесечие;

| б) | извънредните ревизии се ограничават и отчитат на дата, различна от редовното отчитане. Дребни рутинни исторически ревизии на данните се изпращат само на годишна база заедно с предаването на данни за четвъртото тримесечие; |
| --- | --- |

б)

извънредните ревизии се ограничават и отчитат на дата, различна от редовното отчитане. Дребни рутинни исторически ревизии на данните се изпращат само на годишна база заедно с предаването на данни за четвъртото тримесечие;

| в) | извънредни ревизии, които подобряват значително качеството на данните, могат да се изпращат през годината извън редовните цикли на изготвяне. |
| --- | --- |

в)

извънредни ревизии, които подобряват значително качеството на данните, могат да се изпращат през годината извън редовните цикли на изготвяне.

Без да се засягат преобладаващите счетоводни практики в държавите членки, всички активи и пасиви се отчитат на брутна база за статистически цели. Методите за оценяване трябва да са в съответствие с ЕСС 2010. Като правило активите и пасивите трябва да се оценяват, като се използват пазарните цени на датата, за която се отнася балансът. Задълженията по депозитите и кредитите се отчитат по техните номинални салда в края на месеца.

НЦБ предоставят на ЕЦБ пояснителни бележки, които съдържат източниците на данни, системите за събиране на данни, процедурата за съставяне, правната рамка, отклоненията от инструкциите за отчитане на ЕЦБ и съвкупността от отчетни единици. НЦБ предоставят пояснителни бележки за значителни ревизии и по-специално за прекъсванията в историческите редове.

Член 27

Проверка

Без да се засягат правата на ЕЦБ относно проверката съгласно Регламент (ЕО) No 2533/98 и Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), НЦБ проследяват и осигуряват качеството и надеждността на предоставяната на ЕЦБ статистическата информация.

Член 28

Стандарти за предаване на данни

НЦБ използват предоставяната от ЕСЦБ „ЕСЦБ-мрежа“ (ESCB-Net) за електронното предаване на изискваната от ЕЦБ статистическа информация. Форматът на статистическите съобщения, разработен за този електронен обмен на статистическа информация, е стандартният формат, договорен от Комитета по статистика. Това изискване не пречи да се използват като резервен вариант всякакви други средства за предаване на статистическа информация с предварителното съгласие на ЕЦБ.

Член 29

Опростена процедура за изменения

Като взема предвид становищата на Комитета по статистика, Изпълнителният съвет на ЕЦБ има право да прави технически изменения на приложенията към настоящите насоки, при условие че тези изменения не променят основната концептуална рамка и не засягат тежестта на отчетността за отчетните единици в държавите членки. Изпълнителният съвет уведомява своевременно Управителния съвет за всяко такова изменение.

Член 30

Публикуване

НЦБ не публикуват националните дялове от месечните парични агрегати на еврозоната и контрагентите си, докато ЕЦБ не ги публикува. Ако НЦБ публикуват такива данни, те задължително следва да са същите като данните, които са предоставени в последните публикувани агрегати на еврозоната. Ако НЦБ възпроизвеждат агрегатите на еврозоната, публикувани от ЕЦБ, те ги възпроизвеждат вярно.

Член 31

Отмяна

С настоящото се отменят насоки ЕЦБ/2007/9.

Член 32

Влизане в сила и изпълнение

Настоящите насоки влизат в сила в деня на съобщаването им на НЦБ на държавите членки от еврозоната. НЦБ на държавите членки от еврозоната започват да прилагат членове 11, 12, 13 и 16 от датата на съобщаването им, член 26 — от 1 януари 2016 г., а останалите разпоредби на насоките — от 1 януари 2015 г.

До 31 декември 2018 г., като взема предвид становищата на Комитета по статистика съвместно с други компетентни комитети, Изпълнителният съвет представя на Управителния съвет доклад относно а) необходимостта от интегрирането на изискванията за отчетност в областта на статистиката на плащанията, посочени в член 18, с изискванията за отчетност, установени в Регламент (ЕС) No 1409/2013 относно статистика на плащанията (ЕЦБ/2013/43), и евентуалния срок за това интегриране; и б) евентуалното въздействие на нововъведения в областта на събирането на застрахователна (осигурителна) статистика от ЕСЦБ върху посочените в член 26 изисквания за отчетност в областта на статистиката за пенсионните фондове.

Член 33

Адресати

Адресати на настоящите насоки са НЦБ на държавите членки от еврозоната.

Съставени във Франкфурт на Майн на 4 април 2014 година.

За Управителния съвет на ЕЦБ

Председател на ЕЦБ

Mario DRAGHI

---

(1)  ОВ L 250, 2.10.2003 г., стр. 10.

1

(2)  ОВ L 318, 27.11.1998 г., стр. 8.

2

(3)  ОВ L 372, 31.12.1986 г., стр. 1.

3

(4)  ОВ L 35, 9.2.2011 г., стр. 31.

4

(5)  Насоки ЕЦБ/2007/9 от 1 август 2007 г. относно паричната статистика и статистиката на финансовите институции и пазари (ОВ L 341, 27.12.2007 г., стp. 1).

5

(6)  Регламент (ЕС) No 549/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно Европейската система от национални и регионални сметки в Европейския съюз текст (ОВ L 174, 26.6.2013 г., стр. 1).

6

(7)  Регламент (ЕО) No 1071/2013 на Европейската централна банка от 24 септември 2013 г. относно баланса на сектор „Парично-финансови институции“ (ЕЦБ/2013/33) (ОВ L 297, 7.11.2013 г., стр. 1).

7

(8)  Регламент (ЕС) No 1074/2013 на Европейската централна банка от 18 октомври 2013 г. относно изискванията за статистическа отчетност за пощенски джиро институции, които приемат депозити от непарични финансови институции — резиденти на еврозоната (ЕЦБ/2013/39) (ОВ L 297, 7.11.2013, стр. 94).

8

(9)  Регламент (ЕС) No 1072/2013 на Европейската централна банка от 24 септември 2013 г. относно статистиката на лихвените проценти, прилагани от парично-финансовите институции (ОВ L 297, 7.11.2013 г., стр. 51).

9

(10)  Регламент (ЕС) No 1073/2013 на Европейската централна банка от 18 октомври 2013 г. относно статистиката на активите и пасивите на инвестиционните фондове (ЕЦБ/2013/38) (ОВ L 297, 7.11.2013 г., p. 73).

10

(11)  Регламент (ЕО) No 1075/2013 на Европейската централна банка от 18 октомври 2013 г. относно статистиката на активите и пасивите на дружествата със специална инвестиционна цел, занимаващи се със секюритизационни транзакции (ЕЦБ/2013/40) (ОВ L 297, 7.11.2013 г., стр. 107).

11

(12)  Вж. съображение 13 от Насоки ЕЦБ/2011/23 от 9 декември 2011 г. относно изискванията за статистическа отчетност на Европейската централна банка в областта на външната статистика (ОВ L 65, 3.3.2012 г, стр. 1); вж. също съображение 5 от Препоръка ЕЦБ/2011/24 от 9 декември 2011 г. относно изискванията за статистическа отчетност на Европейската централна банка в областта на външната статистика (ОВ C 64, 3.3.2012 г, стр. 1).

12

(13)  Регламент (ЕС) No 1409/2013 на Европейската централна банка от 28 ноември 2013 г. относно статистика на плащанията (ЕЦБ/2013/43) (ОВ L 352, 24.12.2013 г., стр. 18).

13

(14)  Регламент (ЕС) No 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно пруденциалните изисквания за кредитните институции и инвестиционните посредници и за изменение на Регламент (ЕС) No 648/2012 (ОВ L 176, 27.6.2013 г., стр. 1).

14

(15)  Вж. „Сравнителни таблици между показателите на счетоводния баланс на НЦБ и ЕЦБ и показателите, които подлежат на отчитане за статистически цели“ (‘Bridging tables between the accounting balance sheet items of the NCBs and the ECB and the items to be reported for statistical purposes’), които предстои да бъдат публикувани на уебсайта на ЕЦБ www.ecb.europa.eu.

15

‘Bridging tables between the accounting balance sheet items of the NCBs and the ECB and the items to be reported for statistical purposes’

---

ПРИЛОЖЕНИЕ I

Наблюдение на съответствието между счетоводните и статистическиte данни по отношение на балансите на НЦБ/ЕЦБ

ЧАСТ 1

Описание на месечните проверки за съответствие

| | Проверка No | Статистически показател в баланса на НЦБ/ЕЦБ | Отношение | Счетоводна статия |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Пасиви | 1 | Валута в обращение | >= | Статистическата категория превишава незначително счетоводната категория, тъй като единствено статистическата категория включва монети, емитирани от централното държавно управление | Банкноти в обращение |
| 2 | Депозити на резиденти на еврозоната | >=< | Статистическата категория е по-голяма от сумата на счетоводните статии. Това се дължи на обстоятелството, че вътрешните за Евросистемата позиции са включени в статистическата категория на агрегирано ниво, а са изключени от счетоводните статии (1). Отношението обаче може да се различава, защото счетоводните статии включват вътрешните за Евросистемата позиции, представляващи кореспондираща позиция на корекциите в евробанконоти, които се записват за статистически цели в „Други активи/пасиви“, и защото салдата в чуждестранна валута се преоценяват с различна периодичност (на тримесечие — по отношение на счетоводните данни и ежемесечно — по отношение на статистическите данни). | Пасиви към кредитни институции от еврозоната в евро + други задължения към кредитни институции от еврозоната в евро + задължения към други резиденти на еврозоната в евро + задължения към резиденти на еврозоната в чуждестранна валута |
| 3 | Депозити на резиденти на еврозоната, в т.ч. парично-финансови институции (ПФИ) | >=< | Тази проверка отразява въздействието от включването на вътрешните за Евросистемата салда на брутна основа в статистическата категория и от тяхното изключване от счетоводните категории (1). По принцип статистическите данни са по-големи от счетоводните данни отчасти заради факта, че включват пасиви в чуждестранна валута към финансови контрагенти. Различната класификация на кореспондиращата позиция на корекциите в евробанкноти обаче може да промени това отношение. | Пасиви към кредитни институции от еврозоната в евро + други пасиви към кредитни институции от еврозоната в евро |
| 4 | Депозити на резиденти на еврозоната, в т.ч. „Централно държавно управление“ + „Държавно управление — други“/други резиденти на еврозоната | =< | Сумата на статистическите категории е по-малка от сумата на счетоводните категории, което се дължи на включването на пасиви в чуждестранна валута към кредитни институции само в счетоводните данни | Пасиви към други резиденти на еврозоната в евро + пасиви към резиденти на еврозоната в чуждестранна валута |
| 5 | Емитирани дългови ценни книжа | = | Статистическата категория е равна на счетоводната категория | Емитирани дългови сертификати |
| 6 | Капитал и резерви | >= | Статистическата категория може да се различава незначително от счетоводната категория в резултат на ефекта на преоценката, която се извършва на тримесечна база от някои централни банки. Освен това възниква разлика, тъй като счетоводният балансов показател „Неразпределена печалба“ и някои от показателите в сметка „Провизии“ се записват като подгрупа в показател „Други“ в счетоводните данни, но представляват част от „Капитал и резерви“ в статистическите данни. | Капитал и резерви + сметки за преоценка |
| 7 | Външни пасиви | ≈ | Статистическата категория е приблизително същата като сумата на счетоводните статии. Двете стойности могат да се различават само поради различната периодичност на оценките | Пасиви към резиденти извън еврозоната в евро + пасиви към резиденти извън еврозоната в чуждестранна валута + кореспондираща позиция на специални права на тираж, предоставяни от Международния валутен фонд |
| 8 | Други пасиви | ≈ | Всяка разлика между статистическата категория и счетоводната категория може да се обясни с разликите, установени на друго място в баланса. | Други пасиви |
| Активи | 9 | Кредити, отпуснати на резиденти на еврозоната | >= | Виж проверки No 10 и No 11 | Кредитиране на институции от еврозоната в евро + други вземания от кредитни институции от еврозоната в евро + дълг на сектор „Държавно управление“ в евро |
| 10 | Кредити, отпуснати на резиденти на еврозоната, в т.ч. ПФИ | >= | Статистическата категория е по-голяма от сумата на счетоводните статии. Разликите се дължат главно на вътрешните за Евросистемата позиции, отчитани на брутна основа в статистическите данни, но нетирани в счетоводния отчет (виж също „Пасиви“) (1). Освен това счетоводните данни не включват салда в чуждестранна валута | Кредитиране на кредитни институции от еврозоната в евро + други вземания от кредитни институции от еврозоната в евро |
| 11 | Кредити, отпуснати на резиденти на еврозоната, в т.ч. сектор „Държавно управление“ | >= | Статистическата категория съдържа кредити във всички валути и може да бъде по-голяма от счетоводната категория, която се отнася за кредити, деноминирани само в евро | Дълг на сектор „Държавно управление“ в евро |
| 12 | Държани дългови ценни книжа, емитирани от резиденти на еврозоната | >= | Статистическата категория е по-голяма от счетоводната категория, защото включва държани ценни книжа, деноминирани в чуждестранна валута и някои други ценни книжа, които са класифицирани в „Други активи“ (за професионални пенсионни фондове, инвестиране на собствен капитал и т.н.) в счетоводните данни | Ценни книжа на резиденти на еврозоната в евро |
| 13 | Кредити, отпуснати на резиденти на еврозоната, в т.ч. други резиденти на еврозоната + държани акции/други видове собствен капитал, емитиран от резиденти на еврозоната + дълготрайни активи + други активи | ≈ | Виж проверка No 8 | Други активи + вземания от резиденти на еврозоната в чуждестранна валута |
| 14 | Външни активи | >= | Статистическата категория е малко по-голяма от сумата на счетоводните категории, тъй като тя включва някои акции и други видове собствен капитал и пари в брой (банкноти) в чуждестранна валута, които са изключени от счетоводната категория.Двете стойности могат да се различават и поради различната периодичност на оценките. | Злато и вземания в злато + вземания от резиденти извън еврозоната в чуждестранна валута + вземания от резиденти извън еврозоната в евро |

Проверка No

Статистически показател в баланса на НЦБ/ЕЦБ

Отношение

Счетоводна статия

Пасиви

1

Валута в обращение

>=

Статистическата категория превишава незначително счетоводната категория, тъй като единствено статистическата категория включва монети, емитирани от централното държавно управление

Банкноти в обращение

2

Депозити на резиденти на еврозоната

>=<

Статистическата категория е по-голяма от сумата на счетоводните статии. Това се дължи на обстоятелството, че вътрешните за Евросистемата позиции са включени в статистическата категория на агрегирано ниво, а са изключени от счетоводните статии (1). Отношението обаче може да се различава, защото счетоводните статии включват вътрешните за Евросистемата позиции, представляващи кореспондираща позиция на корекциите в евробанконоти, които се записват за статистически цели в „Други активи/пасиви“, и защото салдата в чуждестранна валута се преоценяват с различна периодичност (на тримесечие — по отношение на счетоводните данни и ежемесечно — по отношение на статистическите данни).

Пасиви към кредитни институции от еврозоната в евро + други задължения към кредитни институции от еврозоната в евро + задължения към други резиденти на еврозоната в евро + задължения към резиденти на еврозоната в чуждестранна валута

3

Депозити на резиденти на еврозоната, в т.ч. парично-финансови институции (ПФИ)

>=<

Тази проверка отразява въздействието от включването на вътрешните за Евросистемата салда на брутна основа в статистическата категория и от тяхното изключване от счетоводните категории (1). По принцип статистическите данни са по-големи от счетоводните данни отчасти заради факта, че включват пасиви в чуждестранна валута към финансови контрагенти. Различната класификация на кореспондиращата позиция на корекциите в евробанкноти обаче може да промени това отношение.

Пасиви към кредитни институции от еврозоната в евро + други пасиви към кредитни институции от еврозоната в евро

4

Депозити на резиденти на еврозоната, в т.ч. „Централно държавно управление“ + „Държавно управление — други“/други резиденти на еврозоната

=<

Сумата на статистическите категории е по-малка от сумата на счетоводните категории, което се дължи на включването на пасиви в чуждестранна валута към кредитни институции само в счетоводните данни

Пасиви към други резиденти на еврозоната в евро + пасиви към резиденти на еврозоната в чуждестранна валута

5

Емитирани дългови ценни книжа

=

Статистическата категория е равна на счетоводната категория

Емитирани дългови сертификати

6

Капитал и резерви

>=

Статистическата категория може да се различава незначително от счетоводната категория в резултат на ефекта на преоценката, която се извършва на тримесечна база от някои централни банки. Освен това възниква разлика, тъй като счетоводният балансов показател „Неразпределена печалба“ и някои от показателите в сметка „Провизии“ се записват като подгрупа в показател „Други“ в счетоводните данни, но представляват част от „Капитал и резерви“ в статистическите данни.

Капитал и резерви + сметки за преоценка

7

Външни пасиви

≈

Статистическата категория е приблизително същата като сумата на счетоводните статии. Двете стойности могат да се различават само поради различната периодичност на оценките

Пасиви към резиденти извън еврозоната в евро + пасиви към резиденти извън еврозоната в чуждестранна валута + кореспондираща позиция на специални права на тираж, предоставяни от Международния валутен фонд

8

Други пасиви

≈

Всяка разлика между статистическата категория и счетоводната категория може да се обясни с разликите, установени на друго място в баланса.

Други пасиви

Активи

9

Кредити, отпуснати на резиденти на еврозоната

>=

Виж проверки No 10 и No 11

Кредитиране на институции от еврозоната в евро + други вземания от кредитни институции от еврозоната в евро + дълг на сектор „Държавно управление“ в евро

10

Кредити, отпуснати на резиденти на еврозоната, в т.ч. ПФИ

>=

Статистическата категория е по-голяма от сумата на счетоводните статии. Разликите се дължат главно на вътрешните за Евросистемата позиции, отчитани на брутна основа в статистическите данни, но нетирани в счетоводния отчет (виж също „Пасиви“) (1). Освен това счетоводните данни не включват салда в чуждестранна валута

Кредитиране на кредитни институции от еврозоната в евро + други вземания от кредитни институции от еврозоната в евро

11

Кредити, отпуснати на резиденти на еврозоната, в т.ч. сектор „Държавно управление“

>=

Статистическата категория съдържа кредити във всички валути и може да бъде по-голяма от счетоводната категория, която се отнася за кредити, деноминирани само в евро

Дълг на сектор „Държавно управление“ в евро

12

Държани дългови ценни книжа, емитирани от резиденти на еврозоната

>=

Статистическата категория е по-голяма от счетоводната категория, защото включва държани ценни книжа, деноминирани в чуждестранна валута и някои други ценни книжа, които са класифицирани в „Други активи“ (за професионални пенсионни фондове, инвестиране на собствен капитал и т.н.) в счетоводните данни

Ценни книжа на резиденти на еврозоната в евро

13

Кредити, отпуснати на резиденти на еврозоната, в т.ч. други резиденти на еврозоната + държани акции/други видове собствен капитал, емитиран от резиденти на еврозоната + дълготрайни активи + други активи

≈

Виж проверка No 8

Други активи + вземания от резиденти на еврозоната в чуждестранна валута

14

Външни активи

>=

Статистическата категория е малко по-голяма от сумата на счетоводните категории, тъй като тя включва някои акции и други видове собствен капитал и пари в брой (банкноти) в чуждестранна валута, които са изключени от счетоводната категория.Двете стойности могат да се различават и поради различната периодичност на оценките.

Злато и вземания в злато + вземания от резиденти извън еврозоната в чуждестранна валута + вземания от резиденти извън еврозоната в евро

ЧАСТ 2

Образец за проверките за съответствие

Проверките за съответствие се извършват и предават на ЕЦБ в съответствие с член 4. Проверка за съответствие се счита за неуспешна, когато разликата между статистическата стойност и счетоводната стойност е по-голяма от 2 млрд. евро (в абсолютна стойност). В тези случаи НЦБ предоставят обяснения за причините за неуспеха.

| Име на централната банка: ... | Проверки за съответствие за края на месец: ... |
| --- | --- |

Име на централната банка: ...

Проверки за съответствие за края на месец: ...

| Показатели | Статистическа стойност (2) | Счетоводна стойност (2) | Разлика (2) | Резултат от проверка- (3) | Обяснение (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 — | Валута в обращение |

Показатели

Статистическа стойност (2)

Счетоводна стойност (2)

Разлика (2)

Резултат от проверка- (3)

Обяснение (4)

1 —

Валута в обращение

| 2 — | Депозити на резиденти на еврозоната |
| --- | --- |

2 —

Депозити на резиденти на еврозоната

| 3 — | Депозити на резиденти на еврозоната, в т.ч. ПФИ |
| --- | --- |

3 —

Депозити на резиденти на еврозоната, в т.ч. ПФИ

| 4 — | Депозити на резиденти на еврозоната, в т.ч. НПФИ |
| --- | --- |

4 —

Депозити на резиденти на еврозоната, в т.ч. НПФИ

| 5 — | Емитирани дългови ценни книжа |
| --- | --- |

5 —

Емитирани дългови ценни книжа

| 6 — | Капитал и резерви |
| --- | --- |

6 —

Капитал и резерви

| 7 — | Външни пасиви |
| --- | --- |

7 —

Външни пасиви

| 8 — | Други пасиви |
| --- | --- |

8 —

Други пасиви

| 9 — | Кредити, отпуснати на резиденти на еврозоната |
| --- | --- |

9 —

Кредити, отпуснати на резиденти на еврозоната

| 10 — | Кредити, отпуснати на резиденти на еврозоната, в т.ч. ПФИ |
| --- | --- |

10 —

Кредити, отпуснати на резиденти на еврозоната, в т.ч. ПФИ

| 11 — | Кредити, отпуснати на резиденти на еврозоната, в т.ч. сектор „Държавно управление“ |
| --- | --- |

11 —

Кредити, отпуснати на резиденти на еврозоната, в т.ч. сектор „Държавно управление“

| 12 — | Държани дългови ценни книжа, емитирани от резиденти на еврозоната |
| --- | --- |

12 —

Държани дългови ценни книжа, емитирани от резиденти на еврозоната

| 13 — | Остатъчни активи |
| --- | --- |

13 —

Остатъчни активи

| 14 — | Външни активи |
| --- | --- |

14 —

Външни активи

---

(1)  От национална гледна точка обаче този ефект не следва да е налице, защото и двата набора от данни се отчитат на брутна основа, а единствено счетоводните данни се консолидират от ЕЦБ (и вътрешните за Евросистемата позиции се нетират) за целите на седмичния финансов отчет.

(2)  Стойностите се отчитат в милиони евро.

(3)  Въведете „OK“, ако линейното отношение на проверката за съответствие е изпълнено, или „Неуспешно“, ако проверката за съответствие е неуспешна.

(4)  За всяка неуспешна проверка за съответствие, моля класифицирайте неуспеха, като изберете от следните четири категории: а) несъответствия, дължащи се на еднократна ревизия; б) несъответствия, дължащи се на редовна ревизия; в) несъответствия, дължащи се на различни правила за представяне или класификация; и г) всякакви други несъответствия, включително грешки в отчитането на данни. Предоставят се също така и подробни обяснения.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ II

ОТЧЕТНИ СХЕМИ

ЧАСТ 1

Статистика на балансовите показатели за парично-финансовите институции

Всички статистически отчети трябва да съдържат данните, определени в съответните таблици в Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) или в настоящите насоки, независимо от фактическото наличие на основното събитие, дори и когато са с нулева или липсваща стойност. „NC“ се използва, за да посочи, че събитието не съществува. Ако обаче данните за поясняващите позиции не са налични, националните централни банки (НЦБ) могат да решат да не ги предоставят.

За месечни редове, изисквани съгласно Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), които са отчетени с тримесечна периодичност за периодите преди януари 2003 г. съгласно Регламент (ЕО) No 2819/98 (ЕЦБ/1998/16) (1), исторически ревизии, отнасящи се за периоди преди януари 2003 г., трябва да се отчитат по инициатива на Европейската централна банка (ЕЦБ) или съответната национална централна банка (НЦБ) въз основа на двустранно споразумение.

По отношение на балансови данни за други парично-финансови институции (ПФИ), от НЦБ се очаква да отчитат пред ЕЦБ данни за непогасени суми в съответствие с таблици 1—4 от приложение I към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), и корекции на потоци в съответствие с таблици 1—2 по-долу. НЦБ и ЕЦБ трябва да отчитат също данни от собствените си баланси в съответствие със същите изисквания, с изключение на показателите, свързани с емитирани акции/дялови единици във фондове на паричния пазар (ФПП). Освен това НЦБ и ЕЦБ трябва да отчитат също данни за притежаваните от тях злато и вземания в злато (само монетарно злато) и вземания от Международния валутен фонд (МВФ) (напр. права на тираж и специални права на тираж (СПТ)), както и за техните пасиви към МВФ във връзка със СПТ.

По отношение на изискванията относно секюритизация на кредити и други прехвърляния на кредити, от НЦБ се очаква да отчитат пред ЕЦБ данни в съответствие с таблици 5а и 5б от приложение I към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) и данни за корекции на потоци в съответствие с таблици 3а и 3б по-долу. Допълнителни показатели относно секюритизация на кредити и други прехвърляния на кредити следва да се отчитат в таблица 4, доколкото тези данни не се изискват съгласно таблици 5а и 5б от приложение I към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33).

Таблица 1

Показатели, за които се изискват месечни корекции на потоците
   (*)

| БАЛАНСОВИ ПОКАЗАТЕЛИ | A. | Местни |
| --- | --- | --- |

БАЛАНСОВИ ПОКАЗАТЕЛИ

A.

Местни

| Б. | Други резиденти на еврозоната, различни от местни |
| --- | --- |

Б.

Други резиденти на еврозоната, различни от местни

| В. | Останал свят |
| --- | --- |

В.

Останал свят

| Г. | Общо |
| --- | --- |

Г.

Общо

Общо

ПФИ

НПФИ

Общо

ПФИ

НПФИ

Общо

Банки

Небанкови институции

в т. ч.: Централна банка (S1.121)

в т.ч.: Депозитни институции без централната банка (S1.122)

в т.ч.: кредитни институции, към които се прилагат изискванията за задължителни резерви, ЕЦБ и НЦБ

Държавно управление (S.13)

Други резидентни сектори

в т. ч.: Централна банка (S1.121)

в т.ч.: Депозитни институции без централната банка (S1.122)

в т.ч.: кредитни институции, към които се прилагат изискванията за задължителни резерви, ЕЦБ и НЦБ

Държавно управление (S.13)

Други резидентни сектори

в т.ч.: кредитни институции

Централно държавно управление (S.1311)

Държавно управление — други

Общо

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124)

Други финансови посредници, финансови спомагателни организации и каптивни финансови институции и заемодатели (S.125 + S.126 + S.127)

Застрахователни (осигурителни) дружества (S.128)

Пенсионни фондове (S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства и нетърговски организации, обслужващи домакинствата (S.14+S.15)

в т.ч.: кредитни институции

Централно държавно управление (S.1311)

Държавно управление — други

Общо

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124)

Други финансови посредници, финансови спомагателни организации и каптивни финансови институции и заемодатели (S.125 + S.126 + S.127)

Застрахователни (осигурителни) дружества (S.128)

Пенсионни фондове (S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства и нетърговски организации, обслужващи домакинствата (S.14+S.15)

в т.ч.: централен контрагент (2)

в т.ч. Финансови предприятия за секюритизация

в т.ч.: централен контрагент (2)

в т.ч.: Финансови предприятия за секюритизация

ПАСИВИ

| 8. | Валута в обращение |
| --- | --- |

8.

| 9. | Депозити |
| --- | --- |

9.

до 1 година

над 1 година

в т.ч. вътрешногрупови позиции

в т.ч. прехвърляеми депозити

в т.ч. до 2 години

в т.ч. синдикирани кредити

| 9е | Евро |
| --- | --- |

9е

| 9.1e | Овърнайт |
| --- | --- |

9.1e

в т.ч.: прехвърляеми депозити

| 9.2е | С договорен матуритет |
| --- | --- |

9.2е

до 1 година

над 1 година до 2 години

над 2 години

| 9.3е | Договорени за ползване след предизвестие |
| --- | --- |

9.3е

до 3 месеца

над 3 месеца

в т.ч. над 2 години

| 9.4е | Репо-сделки |
| --- | --- |

9.4е

| 9х | Чуждестранни валути |
| --- | --- |

9х

| 9.1х | Овърнайт |
| --- | --- |

9.1х

| 9.2х | С договорен матуритет |
| --- | --- |

9.2х

до 1 година

над 1 година до 2 години

над 2 години

| 9.3х | Договорени за ползване след предизвестие |
| --- | --- |

9.3х

до 3 месеца

над 3 месеца

в т.ч.: над 2 години

| 9.4х | Репо-сделки |
| --- | --- |

9.4х

| 10. | Акции/дялови единици във ФПП
   (4) |
| --- | --- |

10.

#

#

#

#

| 11. | Емитирани дългови ценни книжа |
| --- | --- |

11.

| 11е | Евро |
| --- | --- |

11е

Евро

до 1 година

#

над 1 година до 2 години

#

в т. ч.: до 2 години и номинална капиталова гаранция под 100 %

#

над 2 години

#

| 11х | Чуждестранни валути |
| --- | --- |

11х

Чуждестранни валути

до 1 година

#

над 1 година до 2 години

#

в т. ч. до 2 години и номинална капиталова гаранция под 100 %

#

над 2 години

#

| 12. | Капитал и резерви |
| --- | --- |

12.

#

| 13. | Други пасиви |
| --- | --- |

13.

#

Кореспондиращ показател на СПТ
   (5)

#

| БАЛАНСОВИ ПОКАЗАТЕЛИ | A. | Местни |
| --- | --- | --- |

БАЛАНСОВИ ПОКАЗАТЕЛИ

A.

Местни

| Б. | Други резиденти на еврозоната, различни от местни |
| --- | --- |

Б.

Други резиденти на еврозоната, различни от местни

| В. | Останал свят |
| --- | --- |

В.

Останал свят

| Г. | Общо |
| --- | --- |

Г.

Общо

ПФИ

НПФИ

ПФИ

НПФИ

в т. ч.: Централна банка (S1.121)

в т.ч.: Депозитни институции без централната банка (S1.122)

Държавно управление (S.13)

Други резидентни сектори

в т. ч.: Централна банка (S1.121)

в т.ч.: Депозитни институции без централната банка (S1.122)

Държавно управление (S.13)

Други резидентни сектори

Общо

(д)

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124)

Други финансови посредници, финансови спомагателни организации и каптивни финансови институции и заемодатели (S.125 + S.126 + S.127)

(е)

Застрахователни (осигурителни) дружества (S.128)

Пенсионни фондове (S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства и нетърговски организации, обслужващи домакинствата (S.14+S.15)

Общо

(п)

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124)

Други финансови посредници, финансови спомагателни организации и каптивни финансови институции и заемодатели (S.125 + S.126 + S.127)

(е)

Застрахователни (осигурителни) дружества (S.128)

Пенсионни фондове (S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства и нетърговски организации, обслужващи домакинствата (S.14+S.15)

в т.ч.: централен контрагент (2)

в т.ч.: Финансови предприятия за секюритизация

Общо

Потребителски кредити

Жилищни кредити

други кредити

в т.ч.: централен контрагент (2)

в т.ч.: Финансови предприятия за секюритизация

Общо

Потребителски кредити

Жилищни кредити

други кредити

в т.ч.: ЕТ/С (3)

в т.ч.: ЕТ/С (3)

АКТИВИ

| 1. | Пари в брой |
| --- | --- |

1.

| 1е | в. т.ч.: евро |
| --- | --- |

1е

в. т.ч.: евро

| 2. | Кредити |
| --- | --- |

2.

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

до 1 година

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

над 1 година до 5 години

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

над 5 години

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

в т.ч.: вътрешногрупови позиции

#

#

в т.ч.: синдикирани кредити

#

#

#

#

#

#

#

#

в т.ч.: обратни репо-сделки

| 2е | в т. ч.: евро |
| --- | --- |

2е

в т. ч.: евро

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

в т. ч.: револвиращи кредити и овърдрафти

#

#

#

#

в т. ч.: кредит за удобство по кредитна карта

#

#

#

#

в т. ч.: разширен кредит по кредитна карта

#

#

#

#

| 3. | Държани дългови ценни книжа |
| --- | --- |

3.

#

#

#

| 3е | Евро |
| --- | --- |

3е

Евро

#

#

#

#

до 1 година

#

#

#

#

над 1 година до 2 години

#

#

над 2 години

#

#

| 3х | Чуждестранни валути |
| --- | --- |

3х

Чуждестранни валути

#

#

#

#

до 1 година

#

#

#

#

над 1 година до 2 години

#

#

над 2 години

#

#

| 4. | Собствен капитал |
| --- | --- |

4.

#

#

#

#

#

| 5. | Акции/дялови единици в инвестиционни фондове |
| --- | --- |

5.

Акции/дялови единици във ФПП

#

#

#

Акции/дялови единици в инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар

#

#

#

| 6. | Нефинансови активи (включително дълготрайни активи) |
| --- | --- |

6.

#

| 7. | Други активи |
| --- | --- |

7.

#

Злато и вземания в злато (само монетарно злато)
   (5)

#

Вземания от МВФ - права на тираж, СПТ, други
   (5)

#

Таблица 2

Показатели, за които се изискват тримесечни корекции на потоците
   (**)

| БАЛАНСОВИ ПОКАЗАТЕЛИ | A. | Местни |
| --- | --- | --- |

БАЛАНСОВИ ПОКАЗАТЕЛИ

A.

Местни

| Б. | Други резиденти на еврозоната, различни от местни |
| --- | --- |

Б.

Други резиденти на еврозоната, различни от местни

| В. | Останал свят |
| --- | --- |

В.

Останал свят

| Г. | Общо |
| --- | --- |

Г.

Общо

ПФИ

НПФИ

ПФИ

НПФИ

Общо

Общо

Държавно управление (S.13)

Други резидентни сектори

Общо

Държавно управление (S.13)

Други резидентни сектори

Банки

Небанкови институции

Общо

Централно държавно управление (S.1311)

Държавно управление — други

Общо

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124)

Други финансови посредници, финансови спомагателни организации и каптивни финансови институции и заемодатели (S.125 + S.126 + S.127)

Застрахователни (осигурителни) дружества (S.128)

Пенсионни фондове (S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства и нетърговски организации, обслужващи домакинствата (S.14+S.15)

Общо

Централно държавно управление (S.1311)

Държавно управление — други

Общо

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124)

Други финансови посредници, финансови спомагателни организации и каптивни финансови институции и заемодатели (S.125 + S.126 + S.127)

Застрахователни (осигурителни) дружества (S.128)

Пенсионни фондове (S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства и нетърговски организации, обслужващи домакинствата (S.14+S.15)

Държавно управление

Други резидентни сектори

Общо

Федерално държавно управление (S.1312)

Местно държавно управление (S.1313)

Фондове за социална сигурност (S.1314)

Потребителски кредити

Жилищни кредити

Други кредити

Общо

Федерално държавно управление (S.1312)

Местно държавно управление (S.1313)

Фондове за социална сигурност (S.1314)

Потребителски кредити

Жилищни кредити

Други кредити

Обезпечени с недвижим имот

Общо

Обезпечени с недвижим имот

Обезпечени с недвижим имот

Обезпечени с недвижим имот

Обезпечени с недвижим имот

Общо

Обезпечени с недвижим имот

Обезпечени с недвижим имот

Обезпечени с недвижим имот

ПАСИВИ

| 8. | Валута в обращение |
| --- | --- |

8.

| 9. | Депозити |
| --- | --- |

9.

| 9.1. | Овърнайт |
| --- | --- |

9.1.

Овърнайт

| 9.2. | С договорен матуритет |
| --- | --- |

9.2.

С договорен матуритет

| 9.3. | Договорени за ползване след предизвестие |
| --- | --- |

9.3.

Договорени за ползване след предизвестие

| 9.4. | Репо-сделки |
| --- | --- |

9.4.

Репо-сделки

| 10. | Акции/дялови единици във ФПП |
| --- | --- |

10.

| 11. | Емитирани дългови ценни книжа |
| --- | --- |

11.

| 12. | Капитал и резерви |
| --- | --- |

12.

| 13. | Други пасиви |
| --- | --- |

13.

в т.ч.: финансови деривати

#

#

#

#

#

в т.ч.: начислени лихви по депозити

АКТИВИ

| 1. | Пари в брой |
| --- | --- |

1.

| 2. | Кредити |
| --- | --- |

2.

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

до 1 година

#

#

#

#

#

#

#

#

над 1 година до 5 години

#

#

#

#

#

#

#

#

над 5 години

#

#

#

#

#

#

#

#

| 2е | Евро |
| --- | --- |

2е

Евро

#

#

#

#

#

#

#

#

| 3. | Държани дългови ценни книжа |
| --- | --- |

3.

#

#

#

#

#

до 1 година

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

над 1 година

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

| 4. | Собствен капитал |
| --- | --- |

4.

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

| 5. | Акции/дялови единици в инвестиционни фондове |
| --- | --- |

5.

Акции/дялови единици във ФПП

Акции/дялови единици в инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар

| 6. | Нефинансови активи (включително дълготрайни активи) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Други активи |
| --- | --- |

7.

в т.ч.: финансови деривати

#

#

#

#

#

в т.ч.: начислени лихви по кредити

Таблица 3а

Секюритизации и други прехвърляния на кредити: показатели, за които се изискват месечни корекции на потоците
   (***)

| БАЛАНСОВИ ПОКАЗАТЕЛИ | A. | Местни |
| --- | --- | --- |

БАЛАНСОВИ ПОКАЗАТЕЛИ

A.

Местни

| Б. | Други резиденти на еврозоната, различни от местни |
| --- | --- |

Б.

Други резиденти на еврозоната, различни от местни

| В. | Останал свят |
| --- | --- |

В.

Останал свят

ПФИ

Държавно управление (S.13)

Други резидентни сектори

ПФИ

Държавно управление (S.13)

Други резидентни сектори

Общо

Държавно управление — други (S.1312+S.1313+S.1314)

Общо

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124)

Други финансови посредници, финансови спомагателни организации и каптивни финансови институции и заемодатели (S.125 + S.126 + S.127)

Застрахователни (осигурителни) дружества (S.128)

Пенсионни фондове (S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства и нетърговски организации, обслужващи домакинствата (S.14+S.15)

Общо

Държавно управление — други (S.1312+S.1313+S.1314)

Общо

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124)

Други финансови посредници, финансови спомагателни организации и каптивни финансови институции и заемодатели (S.125 + S.126 + S.127)

Застрахователни (осигурителни) дружества (S.128)

Пенсионни фондове (S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства и нетърговски организации, обслужващи домакинствата (S.14+S.15)

| 1. | Непогасени суми по секюритизирани кредити, които не са отписани |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Общо |
| --- | --- |

1.1.

Общо

| 1.1.1. | в т. ч.: секюритизирани чрез финансово предприятие за секюритизация от еврозоната |
| --- | --- |

1.1.1.

в т. ч.: секюритизирани чрез финансово предприятие за секюритизация от еврозоната

| 2. | Секюритизирани и отписани кредити, за които ПФИ действа като предоставящо услуги лице
   (****) |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Непогасени суми |
| --- | --- |

2.1.

Непогасени суми

Таблица 3б

Секюритизации и други прехвърляния на кредити: показатели, за които се изискват тримесечни корекции на потоците
   (*****)

| БАЛАНСОВИ ПОКАЗАТЕЛИ | A. | Местни |
| --- | --- | --- |

БАЛАНСОВИ ПОКАЗАТЕЛИ

A.

Местни

| Б. | Други резиденти на еврозоната, различни от местни |
| --- | --- |

Б.

Други резиденти на еврозоната, различни от местни

| В. | Останал свят |
| --- | --- |

В.

Останал свят

ПФИ

Държавно управление (S.13)

Други резидентни сектори

ПФИ

Държавно управление (S.13)

Други резидентни сектори

Общо

Държавно управление — други (S.1312+S.1313+S.1314)

Общо

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124)

Други финансови посредници, финансови спомагателни организации и каптивни финансови институции и заемодатели (S.125 + S.126 + S.127)

Застрахователни (осигурителни) дружества (S.128)

Пенсионни фондове (S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства и нетърговски организации, обслужващи домакинствата (S.14+S.15)

Общо

Държавно управление — други (S.1312+S.1313+S.1314)

Общо

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124)

Други финансови посредници, финансови спомагателни организации и каптивни финансови институции и заемодатели (S.125 + S.126 + S.127)

Застрахователни (осигурителни) дружества (S.128)

Пенсионни фондове (S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства и нетърговски организации, обслужващи домакинствата (S.14+S.15)

Потребителски кредити

Жилищни кредити

Други кредити

Потребителски кредити

Жилищни кредити

Други кредити

ЕТ/С (7)

ЕТ/ (7)

| 1. | Секюритизирани кредити, намалявания на стойността, извършени при прехвърлянето на кредита |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Контрагент по прехвърлянето |
| --- | --- |

1.1.

е финансово предприятие за секюритизация

до 1 година

над 1 година до 5 години

над 5 години

| 1.1.1. | в т. ч. контрагент по прехвърлянето е финансово предприятие за секюритизация от еврозоната |
| --- | --- |

1.1.1.

до 1 година

над 1 година до 5 години

над 5 години

| 2. | Секюритизирани и отписани кредити, за които ПФИ действа като предоставящо услуги лице
   (6) |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Непогасени суми |
| --- | --- |

2.1.

Предназначение на кредита

до 1 година

над 1 година до 5 години

над 5 години

| 3. | Непогасени суми по кредити, обслужвани при секюритизация |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Обслужвани кредити: всички финансови предприятия за секюритизация |
| --- | --- |

3.1.

до 1 година

над 1 година до 5 години

над 5 години

| 3.1.1. | Обслужвани кредити: в т.ч. финансови предприятия за секюритизация от еврозоната |
| --- | --- |

3.1.1.

до 1 година

над 1 година до 5 години

над 5 години

Таблица 4

Секюритизации и други прехвърляния на кредити: кредити, отписани от баланса на ПФИ

| БАЛАНСОВИ ПОКАЗАТЕЛИ | A. | Местни |
| --- | --- | --- |

БАЛАНСОВИ ПОКАЗАТЕЛИ

A.

Местни

| Б. | Други резиденти на еврозоната, различни от местни |
| --- | --- |

Б.

Други резиденти на еврозоната, различни от местни

| В. | Останал свят |
| --- | --- |

В.

Останал свят

ПФИ

НПФИ

ПФИ

НПФИ

Държавно управление (S.13)

Други резидентни сектори

Държавно управление (S.13)

Други резидентни сектори

Общо

Държавно управление — други (S.1312+S.1313+S.1314)

Общо

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124)

Други финансови посредници, финансови спомагателни организации и каптивни финансови институции и заемодатели (S.125 + S.126 + S.127)

Застрахователни (осигурителни) дружества (S.128)

Пенсионни фондове (S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства и нетърговски организации, обслужващи домакинствата (S.14+S.15)

Общо

Държавно управление — други (S.1312+S.1313+S.1314)

Общо

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124)

Други финансови посредници, финансови спомагателни организации и каптивни финансови институции и заемодатели (S.125 + S.126 + S.127)

Застрахователни (осигурителни) дружества (S.128)

Пенсионни фондове (S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства и нетърговски организации, обслужващи домакинствата (S.14+S.15)

Потребителски кредити

Жилищни кредити

Други кредити

Потребителски кредити

Жилищни кредити

Други кредити

ЕТ/С (9)

ЕТ/С (9)

| 3. | Кредити, отписани от ПФИ (8) |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Непогасени суми |
| --- | --- |

3.1.

М

М

М

М

М

М

М

М

М

М

М

М

М

М

М

М

М

Предназначение на кредита

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Q

до 1 година

Q

Q

над 1 година до 5 години

Q

Q

над 5 години

Q

Q

| 3.2. | Финансови сделки, изключващи |
| --- | --- |

3.2.

влиянието на прехвърляния на кредити

М

М

М

М

М

М

М

М

М

М

М

М

М

М

М

М

М

Предназначение на кредита

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Q

Q

до 1 година

Q

Q

над 1 година до 5 години

Q

Q

над 5 години

Q

Q

М

| М | Изисквания за месечни данни. |
| --- | --- |
| Q | Изисквания за тримесечни данни. |

Изисквания за месечни данни.

Q

Изисквания за тримесечни данни.

ЧАСТ 2

Статистика за електронните пари

Таблица 1

Месечни изисквания за статистическа отчетност на електронни пари, емитирани от ПФИ, на които не е предоставена дерогация съгласно член 9, параграф 1 от Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33)

| БАЛАНСОВИ ПОКАЗАТЕЛИ | A. | Местни |
| --- | --- | --- |

БАЛАНСОВИ ПОКАЗАТЕЛИ

A.

Местни

| Б. | От еврозоната — различни от местни |
| --- | --- |

Б.

От еврозоната — различни от местни

| В. | Останал свят |
| --- | --- |

В.

Останал свят

| Г. | Общо |
| --- | --- |

Г.

Общо

ПАСИВИ

| 9. | Депозити (всички валути) |
| --- | --- |

9.

Депозити (всички валути)

| 9е | Депозити (евро) |
| --- | --- |

9е

Депозити (евро)

| 9.1е | Овърнайт |
| --- | --- |

9.1е

Овърнайт

в т.ч. електронни пари

| 9.1.1е | Хардуерно базирани електронни пари |
| --- | --- |

9.1.1е

Хардуерно базирани електронни пари

| 9.1.2е | Софтуерно базирани електронни пари |
| --- | --- |

9.1.2е

Софтуерно базирани електронни пари

| 9х | Депозити (чуждестранни валути) |
| --- | --- |

9х

Депозити (чуждестранни валути)

| 9.1x | Овърнайт депозити |
| --- | --- |

9.1x

Овърнайт депозити

в т.ч. електронни пари

| 9.1.1х | Хардуерно базирани електронни пари |
| --- | --- |

9.1.1х

Хардуерно базирани електронни пари

| 9.1.2х | Софтуерно базирани електронни пари |
| --- | --- |

9.1.2х

Софтуерно базирани електронни пари

Таблица 2

Изисквания за годишна статистическа отчетност на електронните пари, емитирани от всички институции за електронни пари, които не са кредитни институции, или от малки ПФИ, на които е предоставена дерогация съгласно член 9, параграф 1 от Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33)

| БАЛАНСОВИ ПОКАЗАТЕЛИ | A. | Местни |
| --- | --- | --- |

БАЛАНСОВИ ПОКАЗАТЕЛИ

A.

Местни

| Б. | От еврозоната — различни от местни |
| --- | --- |

Б.

От еврозоната — различни от местни

| В. | Останал свят |
| --- | --- |

В.

Останал свят

| Г. | Общо |
| --- | --- |

Г.

Общо

ОБЩО АКТИВИ/ОБЩО ПАСИВИ

Общо активи/пасиви (всички валути)

в т.ч. институции за електронни пари

в т.ч. ПФИ, различни от кредитни институции

в т.ч. ПФИ, на които е предоставена дерогация съгласно член 9, параграф 1 от Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33)

в т.ч. НПФИ, издаващи електронни пари

ПАСИВИ

| 9 | Депозити (всички валути) |
| --- | --- |

9

Депозити (всички валути)

| 9.1 | Овърнайт депозити |
| --- | --- |

9.1

Овърнайт депозити

в т.ч. електронни пари

в т.ч. издадени от ПФИ, различни от кредитни институции

в т.ч. издадени от ПФИ, на които е предоставена дерогация съгласно член 9, параграф 1 от Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33)

в т.ч. издадени от НПФИ, издаващи електронни пари

ЧАСТ 3

Статистика за пощенски джиро институции и „Централно държавно управление“

Статистическите изисквания за пощенски джиро институции и „Централно държавно управление“ обхващат техните парични задължения спрямо непарични финансови институции — резиденти на еврозоната, и притежаваните от тях парични средства в брой и ценни книжа, емитирани от ПФИ от еврозоната. От НЦБ се очаква да отчитат пред ЕЦБ данни за непогасени суми в съответствие със схемата, установена в приложение I към Регламент (ЕС) No 1074/2013 (ЕЦБ/2013/39), и корекции на потоците в съответствие с таблица 1 по-долу.

Ако отчетният сектор не е приложим за конкретната държава (например не съществуват пощенски джиро институции съгласно определението в Регламент (ЕС) No 1074/2013 (ЕЦБ/2013/39) и позициите на „Централно държавно управление“ са незначителни), НЦБ могат да изберат да не отчитат този набор от редове.

Таблица 1

Данни за пощенски джиро институции и Централно държавно управление: показатели, за които се изискват месечни корекции на потоците
   (******)

| БАЛАНСОВИ ПОКАЗАТЕЛИ | Еврозона |
| --- | --- |
| ПФИ | A. | Местни |

БАЛАНСОВИ ПОКАЗАТЕЛИ

Еврозона

ПФИ

A.

Местни

| Б. | Други резиденти на еврозоната, различни от местни |
| --- | --- |

Б.

Други резиденти на еврозоната, различни от местни

ПФИ

НПФИ

ПФИ

НПФИ

Държавно управление (S.13)

Други резидентни сектори

Държавно управление (S.13)

Други резидентни сектори

Централно държавно управление (S.1311)

Държавно управление — други (S 1312 + S 1313 + S 1314)

Общо

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124)

Други финансови посредници, финансови спомагателни организации и каптивни финансови институции и заемодатели (S.125 + S.126 + S.127)

Застрахователни (осигурителни) дружества (S.128)

Пенсионни фондове (S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства и нетърговски организации, обслужващи домакинствата (S.14+S.15)

Централно държавно управление (S.1311)

Държавно управление — други (S 1312 + S 1313 + S 1314)

Общо

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124)

Други финансови посредници, финансови спомагателни организации и каптивни финансови институции и заемодатели (S.125 + S.126 + S.127)

Застрахователни (осигурителни) дружества (S.128)

Пенсионни фондове (S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства и нетърговски организации, обслужващи домакинствата (S.14+S.15)

АКТИВИ

| 1. | Пари в брой |
| --- | --- |

1.

1е в. т.ч.: евро

| 2. | Кредити |
| --- | --- |

2.

до 1 година

над 1 година до 5 години

над 5 години

| 3. | Държани дългови ценни книжа |
| --- | --- |

3.

| 3е | Евро |
| --- | --- |

3е

Евро

до 1 година

#

#

над 1 година до 2 години

#

#

| 3х | Чуждестранни валути |
| --- | --- |

3х

Чуждестранни валути

до 1 година

#

#

над 1 година до 2 години

#

#

| 4. | Акции/дялови единици във ФПП |
| --- | --- |

4.

#

#

ПАСИВИ

| 5. | Депозити |
| --- | --- |

5.

| 5е | Евро |
| --- | --- |

5е

| 5.1е | Овърнайт |
| --- | --- |

5.1е

| 5.2е | С договорен матуритет |
| --- | --- |

5.2е

до 1 година

над 1 година до 2 години

| 5.3е | Договорени за ползване след предизвестие |
| --- | --- |

5.3е

до 3 месеца

| 5.4е | Репо-сделки |
| --- | --- |

5.4е

| 5х | Чуждестранни валути |
| --- | --- |

5х

| 5.1х | Овърнайт |
| --- | --- |

5.1х

| 5.2х | С договорен матуритет |
| --- | --- |

5.2х

до 1 година

над 1 година до 2 години

| 5.3х | Договорени за ползване след предизвестие |
| --- | --- |

5.3х

до 3 месеца

| 5.4е | Репо-сделки |
| --- | --- |

5.4е

ЧАСТ 4

Поясняващи позиции

Раздел 1:   Месечни поясняващи позиции за извличането и оценяването на паричните агрегати и кореспондиращите позиции

Таблица 1
   (*******)

Данни на ЕЦБ/НЦБ

| | Местни | От еврозоната — различни от местни | Останал свят | Общо |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ПАСИВИ |
| 8 | Валута в обращение |

Местни

От еврозоната — различни от местни

Останал свят

Общо

ПАСИВИ

8

в т.ч. банкноти

| — | Евробанкноти |
| --- | --- |

—

Евробанкноти

#

| — | Банкноти в национална валута |
| --- | --- |

—

Банкноти в национална валута

#  (10)

в т.ч. монети

| — | Монети, деноминирани в евро |
| --- | --- |

—

Монети, деноминирани в евро

#

| — | Монети в национална валута |
| --- | --- |

—

Монети в национална валута

#  (10)

| 11 | Емитирани дългови ценни книжа (11) |
| --- | --- |

11

до 1 година

| 14 | Други пасиви |
| --- | --- |

14

в т.ч. начислени лихви по депозити

†

в т.ч. транзитни сметки

†

в т.ч. разчетни сметки

†

в т.ч. финансови деривати

†

в т.ч. вътрешни за Евросистемата пасиви, отнасящи се до разпределянето на евробанкноти

(12)

АКТИВИ

| 7 | Други активи |
| --- | --- |

7

в т.ч. начислени лихви по кредити

†

в т.ч. транзитни сметки

†

в т.ч. разчетни сметки

†

в т.ч. финансови деривати

†

в т.ч. вътрешни за Евросистемата вземания, отнасящи се до разпределянето на евробанкноти

(12)

Таблица 2
   (********)

Данни за други ПФИ

| | Местни | От еврозоната — различни от местни | Останал свят | Общо |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ПАСИВИ |
| 9 | Депозити |

Местни

От еврозоната — различни от местни

Останал свят

Общо

ПАСИВИ

9

Кореспондиращ пасив към неотписани кредити (13)

†

†

†

| 11 | Емитирани дългови ценни книжа (14) |
| --- | --- |

11

до 1 година

#

#

#

Евро

#

#

#

Чуждестранна валута

#

#

#

над 1 година до 2 години

#

#

#

Евро

#

#

#

Чуждестранна валута

#

#

#

| 13 | Капитал и резерви |
| --- | --- |

13

в т.ч. провизии

(15)

| 14 | Други пасиви |
| --- | --- |

14

в т.ч. начислени лихви по депозити

†

в т.ч. транзитни сметки

†

в т.ч. разчетни сметки

†

в т.ч. финансови деривати

†

в т.ч. провизии

(15)

АКТИВИ

| 7 | Други активи |
| --- | --- |

7

в т.ч. начислени лихви по кредити

†

в т.ч. транзитни сметки

†

в т.ч. разчетни сметки

†

в т.ч. финансови деривати

†

Раздел 2:   Месечни поясняващи позиции за извличане на информация за теглата на статистиката на лихвените проценти на ПФИ

Данни за други ПФИ (салда)

| Кредити, деноминирани в евро, отпуснати от други ПФИ на посочените подкатегории „Други резиденти“ |
| --- |
| АКТИВИ | Нефинансови предприятия (S.11) | Домакинства и т.н. (S.14+S.15) |
| Потребителски кредити | Жилищни кредити | Други (остатъчни) |
| A. | Местни |

Кредити, деноминирани в евро, отпуснати от други ПФИ на посочените подкатегории „Други резиденти“

АКТИВИ

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства и т.н. (S.14+S.15)

Потребителски кредити

Жилищни кредити

Други (остатъчни)

A.

Кредити

в т. ч. евро

до 1 година

над 1 година до 2 години

над 2 години до 5 години

над 5 години

| Б. | Други държави членки от еврозоната |
| --- | --- |

Б.

Кредити

в т. ч. евро

до 1 година

над 1 години до 2 години

над 2 години до 5 години

над 5 години

Раздел 3:   Тримесечни поясняващи позиции за съставяне на финансовите сметки на паричния съюз

Данни за НЦБ/ЕЦБ/други ПФИ
   (*********)
  ,
   (**********)

| | Местни | От еврозоната — различни от местни | Останал свят | Общо |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ПФИ | Централно държавно управление | ДФП | Застрахователни (осигурителни) дружества | ПФ | НФП | ПФИ | Централно държавно управление | ДФП- | Застрахователни (осигурителни) дружества | ПФ | НФП |
| ПАСИВИ | | | | | | | | | | | | | | |
| 11 | Емитирани дългови ценни книжа |

Местни

От еврозоната — различни от местни

Останал свят

Общо

ПФИ

Централно държавно управление

ДФП

Застрахователни (осигурителни) дружества

ПФ

НФП

ПФИ

Централно държавно управление

ДФП-

Застрахователни (осигурителни) дружества

ПФ

НФП

ПАСИВИ

11

в т.ч. начислени лихви

(16)

| 14 | Други пасиви |
| --- | --- |

14

в т.ч. начисления по емитирани дългови ценни книжа

(16)

в т.ч. нетни активи на домакинства в резерви на пенсионни фондове

#

   (17)

в т.ч. сметки за преоценка

(18)

в т.ч. задължения към клонове/офиси на нерезиденти

(18)

в т.ч. сметки за корекции на пасиви

в т.ч. дебитно салдо по сметки за приходи/разходи; печалби/загуби от текущи/предходни години; дейност по отдаване на ценни книжа на кредит; къси позиции в ценни книжа; обезценяване

(18)

АКТИВИ

| 3 | Държани дългови ценни книжа |
| --- | --- |

3

в т.ч. начислени лихви

(16)

до 1 година

#

#

#

в т.ч. евро

#

#

#

над 1 година

#

#

#

в т.ч. евро

#

#

#

| 5 | Собствен капитал |
| --- | --- |

5

котирани акции

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

некотирани акции

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

други видове собствен капитал

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

#

| 7 | Други активи |
| --- | --- |

7

в т.ч. начисления по държани дългови ценни книжа

(16)

в т.ч. предварителни плащания на застрахователни премии и резерви по непогасени вземания

#

   (19)

в т.ч. сметки за преоценка

(18)

в т.ч. вземания/капиталови инжекции в клонове/офиси на нерезиденти

(18)

в т.ч. сметки за корекция на активи

в т.ч. кредитно салдо по сметки за приходи/разходи; печалби/загуби от текущи/предходни години; собствени акции; дейност по отдаване на ценни книжа на кредит

(18)

ЧАСТ 5

Статистика на резервната база

Таблица 1

Данни за балансови показатели, изисквани за съставяне на статистика на резервната база

| БАЛАНСОВИ ПОКАЗАТЕЛИ | Свят
  Други ПФИ от еврозоната, към които не се прилагат изискванията за задължителни резерви, НПФИ от еврозоната и останалия свят | Общо |
| --- | --- | --- |
| ПАСИВИ | | |
| 9 | Депозити (всички валути) |

БАЛАНСОВИ ПОКАЗАТЕЛИ

Свят

Други ПФИ от еврозоната, към които не се прилагат изискванията за задължителни резерви, НПФИ от еврозоната и останалия свят

Общо

ПАСИВИ

9

| 9.1. | Овърнайт депозити |
| --- | --- |

9.1.

Овърнайт депозити

R1

| 9.2. | С договорен матуритет — до 2 години |
| --- | --- |

9.2.

С договорен матуритет — до 2 години

| 9.3. | Договорени за ползване след предизвестие — до 2 години |
| --- | --- |

9.3.

Договорени за ползване след предизвестие — до 2 години

| 9 | Депозити (всички валути) |
| --- | --- |

9

| 9.2. | С договорен матуритет — над 2 години |
| --- | --- |

9.2.

С договорен матуритет — над 2 години

R2

| 9.3. | Договорени за ползване след предизвестие — над 2 години |
| --- | --- |

9.3.

Договорени за ползване след предизвестие — над 2 години

| 9.4. | Споразумения за обратно изкупуване |
| --- | --- |

9.4.

Споразумения за обратно изкупуване

R3

| 11 | Емитирани дългови ценни книжа (всички валути) |
| --- | --- |

11

до 2 години

R4

Над 2 години (20)

R5

Таблица 2

Данни за балансови показатели, изисквани за контролни цели

| | A. | Местни |
| --- | --- | --- |

A.

Местни

Неразпределени

Еднократна отстъпка

R6

Изчисляване на еднократна отстъпка за контролни цели (R6):

Еднократна отстъпка: Отстъпката се прилага за всяка кредитна институция. Всяка кредитна институция приспада максималната еднократна отстъпка за намаляване на административните разходи по управление на много малки изисквания за задължителни резерви. Ако [резервната база × резервното съотношение] е по-малко от 100 000 евро, тогава еднократната отстъпка е равна на [резервната база × резервното съотношение]. Ако [резервната база × резервното съотношение] е по-голямо или равно на 100 000 евро, тогава еднократната отстъпка е равна на 100 000 евро. Институциите, на които е разрешено да отчитат като група статистически данни относно тяхната консолидирана резервна база (съгласно приложение III, част 2, раздел 1 към Регламент (ЕО) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), държат минималните резерви чрез една от институциите от групата, която действа като посредник изключително за тези институции. В съответствие с член 11 от Регламент (ЕО) No 1745/2003 (ЕЦБ/2003/9) в последния случай само групата като цяло има право да приспада еднократната отстъпка.

Минималните (или „задължителните“) резерви се изчисляват, както следва:

Минималните (или задължителните) резерви = резервна база × резервно съотношение – еднократна отстъпка.

Резервното съотношение се определя съгласно Регламент (ЕО) No 1745/2003 (ЕЦБ/2003/9).

ЧАСТ 6

Статистически данни за макросъотношението

Данни относно балансови показатели на кредитни институции за съставяне на макросъотношението

| БАЛАНС ПОКАЗАТЕЛИ | A. | Местни |
| --- | --- | --- |

БАЛАНС ПОКАЗАТЕЛИ

A.

Местни

| Б. | От еврозоната — различни от местни |
| --- | --- |

Б.

От еврозоната — различни от местни

| В. | Останал свят |
| --- | --- |

В.

Останал свят

| Г. | Общо |
| --- | --- |

Г.

Общо

ПФИ

НПФИ

ПФИ

НПФИ

ПАСИВИ

| 11. | Емитирани дългови ценни книжа (всички валути) |
| --- | --- |

11.

Емитирани дългови ценни книжа (всички валути)

до 2 години

МR1

АКТИВИ

| 3. | Държани дългови ценни книжа (всички валути) |
| --- | --- |

3.

Държани дългови ценни книжа (всички валути)

до 2 години

MR2

MR3

ЧАСТ 7

Балансова статистика на ФПП

Таблица 1

ФПП — Салда

Тримесечни редове

| БАЛАНСОВИ ПОКАЗАТЕЛИ | A. | Местни |
| --- | --- | --- |

БАЛАНСОВИ ПОКАЗАТЕЛИ

A.

Местни

| Б. | Други резиденти на еврозоната, различни от местни |
| --- | --- |

Б.

Други резиденти на еврозоната, различни от местни

| В. | Останал свят |
| --- | --- |

В.

Останал свят

| Г. | Общо |
| --- | --- |

Г.

Общо

Общо

ПФИ

НПФИ

Общо

ПФИ

НПФИ

Общо

Банки

Небанкови институции

Общо

Държавно управление (S.13)

Други резиденти

Общо

Държавно управление (S.13)

Други резиденти

Държавно управление

Други нерезидентни сектори

Централно държавно управление (S.1311)

Държавно управление — други (S 12 + S 13 + S 14)

Общо

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124)

Други финансови посредници, финансови спомагателни организации и каптивни финансови институции и заемодатели (S.125 + S.126 + S.127)

Застрахователни (осигурителни) дружества (S.128)

Пенсионни фондове (S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства и нетърговски организации, обслужващи домакинствата (S.14+S.15)

Централно държавно управление (S.1311)

Държавно управление — други (S 12 + S 13 + S 14)

Общо

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124)

Други финансови посредници, финансови спомагателни организации и каптивни финансови институции и заемодатели (S.125 + S.126 + S.127)

Застрахователни (осигурителни) дружества (S.128)

Пенсионни фондове (S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства и нетърговски организации, обслужващи домакинствата (S.14+S.15)

ПАСИВИ

Депозити

Акции/дялови единици във ФПП

Капитал и резерви

Други пасиви

АКТИВИ

Кредити

Собствен капитал

Общо валути

до 1 година

над 1 година

Евро

до 1 година

над 1 година до 2 години

над 2 години

Чуждестранни валути

до 1 година

над 1 година до 2 години

над 2 години

Собствен капитал

Акции/дялови единици в инвестиционни фондове

Акции/дялови единици във ФПП

Акции/дялови единици в инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар

Други активи

в т.ч.: финансови деривати

| | (Месечни и тримесечни) изисквания към ПФИ съгласно Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33). |
| --- | --- |
| | (Тримесечни) изисквания към инвестиционните фондове съгласно Регламент (ЕС) 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38), които се отчитат за ФПП като поясняващи позиции, ако са налице при НЦБ. |

(Месечни и тримесечни) изисквания към ПФИ съгласно Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33).

(Тримесечни) изисквания към инвестиционните фондове съгласно Регламент (ЕС) 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38), които се отчитат за ФПП като поясняващи позиции, ако са налице при НЦБ.

ФПП — Прекласификации

Тримесечни редове

| БАЛАНСОВИ ПОКАЗАТЕЛИ | A. | Местни |
| --- | --- | --- |

БАЛАНСОВИ ПОКАЗАТЕЛИ

A.

Местни

| Б. | Други резиденти на еврозоната, различни от местни |
| --- | --- |

Б.

Други резиденти на еврозоната, различни от местни

| В. | Останал свят |
| --- | --- |

В.

Останал свят

| Г. | Общо |
| --- | --- |

Г.

Общо

Общо

ПФИ

НПФИ

Общо

ПФИ

НПФИ

Общо

Банки

Небанкови институции

Общо

Държавно управление (S.13)

Други резиденти

Общо

Държавно управление (S.13)

Други резиденти

Държавно управление

Други нерезидентни сектори

Централно държавно управление (S.1311)

Държавно управление — други (S 12 + S 13 + S 14)

Общо

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124)

Други финансови посредници, финансови спомагателни организации и каптивни финансови институции и заемодатели (S.125 + S.126 + S.127)

Застрахователни (осигурителни) дружества (S.128)

Пенсионни фондове (S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства и нетърговски организации, обслужващи домакинствата (S.14+S.15)

Централно държавно управление (S.1311)

Държавно управление — други (S 12 + S 13 + S 14)

Общо

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124)

Други финансови посредници, финансови спомагателни организации и каптивни финансови институции и заемодатели (S.125 + S.126 + S.127)

Застрахователни (осигурителни) дружества (S.128)

Пенсионни фондове (S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства и нетърговски организации, обслужващи домакинствата (S.14+S.15)

ПАСИВИ

Депозити

Акции/дялови единици във ФПП

Капитал и резерви

Други пасиви

АКТИВИ

Кредити

Държани дългови ценни книжа

Общо валути

до 1 година

над 1 година

Евро

до 1 година

над 1 година до 2 години

над 2 години

Чуждестранни валути

до 1 година

над 1 година до 2 години

над 2 години

Собствен капитал

Акции/дялови единици в инвестиционни фондове

Акции/дялови единици във ФПП

Акции/дялови единици в инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар

Други активи

в т.ч.: финансови деривати

| | (Месечни и тримесечни) изисквания към ПФИ съгласно Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33). |
| --- | --- |
| | (Тримесечни) изисквания към инвестиционните фондове съгласно Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38), които се отчитат за ФПП като допълнителни показатели, ако са налице при НЦБ. |

(Месечни и тримесечни) изисквания към ПФИ съгласно Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33).

(Тримесечни) изисквания към инвестиционните фондове съгласно Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38), които се отчитат за ФПП като допълнителни показатели, ако са налице при НЦБ.

ФПП — Преоценки

Тримесечни редове

| БАЛАНСОВИ ПОКАЗАТЕЛИ | A. | Местни |
| --- | --- | --- |

БАЛАНСОВИ ПОКАЗАТЕЛИ

A.

Местни

| Б. | Други резиденти на еврозоната, различни от местни |
| --- | --- |

Б.

Други резиденти на еврозоната, различни от местни

| В. | Останал свят |
| --- | --- |

В.

Останал свят

| Г. | Общо |
| --- | --- |

Г.

Общо

Общо

ПФИ

НПФИ

Общо

ПФИ

НПФИ

Общо

Банки

Небанкови институции

Общо

Държавно управление (S.13)

Други резиденти

Общо

Държавно управление (S.13)

Други резиденти

Държавно управление

Други нерезидентни сектори

Централно държавно управление (S.1311)

Държавно управление — други (S 12 + S 13 + S 14)

Общо

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124)

Други финансови посредници, финансови спомагателни организации и каптивни финансови институции и заемодатели (S.125 + S.126 + S.127)

Застрахователни (осигурителни) дружества (S.128)

Пенсионни фондове (S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства и нетърговски организации, обслужващи домакинствата (S.14+S.15)

Централно държавно управление (S.1311)

Държавно управление — други (S 12 + S 13 + S 14)

Общо

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124)

Други финансови посредници, финансови спомагателни организации и каптивни финансови институции и заемодатели (S.125 + S.126 + S.127)

Застрахователни (осигурителни) дружества (S.128)

Пенсионни фондове (S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства и нетърговски организации, обслужващи домакинствата (S.14+S.15)

ПАСИВИ

Депозити

Акции/дялови единици във ФПП

Капитал и резерви

Други пасиви

АКТИВИ

Кредити

Държани дългови ценни книжа

Общо валути

до 1 година

над 1 година

Евро

до 1 година

над 1 година до 2 години

над 2 години

Чуждестранни валути

до 1 година

над 1 година до 2 години

над 2 години

Собствен капитал

Акции/дялови единици в инвестиционни фондове

Акции/дялови единици във ФПП

Акции/дялови единици в инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар

Други активи

в т.ч.: финансови деривати

| | (Месечни и тримесечни) изисквания към ПФИ съгласно Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33). |
| --- | --- |
| | (Тримесечни) изисквания към инвестиционните фондове съгласно Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38), които се отчитат за ФПП като допълнителни показатели, ако са налице при НЦБ. |

(Месечни и тримесечни) изисквания към ПФИ съгласно Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33).

(Тримесечни) изисквания към инвестиционните фондове съгласно Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38), които се отчитат за ФПП като допълнителни показатели, ако са налице при НЦБ.

Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) НЦБ могат да предоставят дерогации на ФПП по отношение на отчитането на корекции от преоценки.

Независимо от това, ако съответните суми са значителни, от НЦБ се изисква да предоставят информация на база на полагане на максимални усилия.

Таблица 2

ФПП — Салда

Тримесечни редове

| БАЛАНС ПОКАЗАТЕЛИ | Всички валути | Евро | Други валути |
| --- | --- | --- | --- |
| | GBP | USD | JPY | CHF |
| АКТИВИ | | | | | | | |
| Кредити | | | | | | | |
| Останал свят | | | | | | | |
| Държани дългови ценни книжа | | | | | | | |
| Местни | | | | | | | |
| емитирани от ПФИ | | | | | | | |
| емитирани от НПФИ | | | | | | | |
| Други резиденти на еврозоната, различни от местни | | | | | | | |
| емитирани от ПФИ | | | | | | | |
| емитирани от НПФИ | | | | | | | |
| Останал свят | | | | | | | |
| | (Тримесечни) изисквания към ПФИ съгласно Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33). |

БАЛАНС ПОКАЗАТЕЛИ

Всички валути

Евро

Други валути

GBP

USD

JPY

CHF

АКТИВИ

Кредити

Останал свят

Държани дългови ценни книжа

Местни

емитирани от ПФИ

емитирани от НПФИ

Други резиденти на еврозоната, различни от местни

емитирани от ПФИ

емитирани от НПФИ

Останал свят

(Тримесечни) изисквания към ПФИ съгласно Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33).

ЧАСТ 8

Структурни финансови индикатори

| 1. | Брой на клоновете на кредитни институции в края на референтния период. Този индикатор обхваща единствено клонове, които принадлежат на кредитни институции. Офисите на институционални единици, които сами по себе си не са кредитни институции, се изключват, дори ако спадат към същата групата както дадена кредитна институция. |
| --- | --- |

1.

Брой на клоновете на кредитни институции в края на референтния период. Този индикатор обхваща единствено клонове, които принадлежат на кредитни институции. Офисите на институционални единици, които сами по себе си не са кредитни институции, се изключват, дори ако спадат към същата групата както дадена кредитна институция.

| 2. | Брой на служителите на кредитни институции. Този индикатор се отнася до средния брой на служители на кредитната институция през отчетната година. Служители на финансови институции, които сами по себе си не представляват кредитни институции, се изключват, дори ако тези институции принадлежат към същата група. |
| --- | --- |

2.

Брой на служителите на кредитни институции. Този индикатор се отнася до средния брой на служители на кредитната институция през отчетната година. Служители на финансови институции, които сами по себе си не представляват кредитни институции, се изключват, дори ако тези институции принадлежат към същата група.

| 3. | Дял на петте най-големи кредитни институции в общите активи (CR5). Този индикатор се отнася до концентрацията на банковата дейност. НЦБ трябва да приемат следния неконсолидиран агрегиран подход за извличането му: a) класират общите баланси на всички отчитащи се кредитни институции; б) изчисляват i) стойността на петте най-големи общи баланси; и ii) стойността на всички общи баланси; и в) изчисляват отношението i) върху ii). Данните, отчитани пред ЕЦБ, се представят в проценти, например стойността 72,4296 % се отчита като 72,4296, а не като 0,7243. Независимо че съставът на петте най-големи банки може да се променя с течение на времето, НЦБ трябва да предоставя само дела на петте най-големи кредитни институции в определен времеви момент (в края на декември на отчетната година). |
| --- | --- |

3.

Дял на петте най-големи кредитни институции в общите активи (CR5). Този индикатор се отнася до концентрацията на банковата дейност. НЦБ трябва да приемат следния неконсолидиран агрегиран подход за извличането му: a) класират общите баланси на всички отчитащи се кредитни институции; б) изчисляват i) стойността на петте най-големи общи баланси; и ii) стойността на всички общи баланси; и в) изчисляват отношението i) върху ii). Данните, отчитани пред ЕЦБ, се представят в проценти, например стойността 72,4296 % се отчита като 72,4296, а не като 0,7243. Независимо че съставът на петте най-големи банки може да се променя с течение на времето, НЦБ трябва да предоставя само дела на петте най-големи кредитни институции в определен времеви момент (в края на декември на отчетната година).

| 4. | Индекс на Херфиндал (ХИ) за общите активи на кредитните институции. Подобно на предходния индикатор, този индикатор се отнася до концентрацията на банковата дейност. Доколкото е възможно, НЦБ следват агрегирания подход. В този случай изчисляването на индекса на Херфиндал трябва да обхваща агрегирания баланс на всяка включена в групата кредитна институция, като вероятно се използва счетоводната информация, съдържаща се в годишните финансови отчети на тези институции. Когато не всички кредитни институции на опашката отчитат данни, данните се оценяват като генерална съвкупност на база на извадката.
  Индексът на Херфиндал се получава като се съберат квадратите на пазарните дялове на всички кредитни институции в банковия сектор и се отчитат пред ЕЦБ в съответствие със следната формула:







  ХИ | = | , където: |
| --- | --- | --- | --- |
| n | = | е равно на общия брой кредитни институции в страната |
| Xi | = | е равно на общите активи на кредитната институция (КИi) |
| X | = | е равно на общите активи на всички кредитни институции в страната. |

4.

Индекс на Херфиндал (ХИ) за общите активи на кредитните институции. Подобно на предходния индикатор, този индикатор се отнася до концентрацията на банковата дейност. Доколкото е възможно, НЦБ следват агрегирания подход. В този случай изчисляването на индекса на Херфиндал трябва да обхваща агрегирания баланс на всяка включена в групата кредитна институция, като вероятно се използва счетоводната информация, съдържаща се в годишните финансови отчети на тези институции. Когато не всички кредитни институции на опашката отчитат данни, данните се оценяват като генерална съвкупност на база на извадката.

Индексът на Херфиндал се получава като се съберат квадратите на пазарните дялове на всички кредитни институции в банковия сектор и се отчитат пред ЕЦБ в съответствие със следната формула:

ХИ

=

Formula, където:

n

=

е равно на общия брой кредитни институции в страната

Xi

=

е равно на общите активи на кредитната институция (КИi)

X

=

Formula е равно на общите активи на всички кредитни институции в страната.

| 5. | Общи инвестиции на застрахователните (осигурителните) дружества
   (21)
  . Този индикатор се отнася до общите финансови активи на тези дружества, като се получава чрез изваждането на нефинансовите активи, като например дълготрайните активи, от агрегираната обща балансова сума. Ако е необходимо, данните се оценяват като генерална съвкупност на база на извадката, за да се осигури 100 % обхват. Ако не е налице отделна информация за застрахователните (осигурителните) дружества, този индикатор може да се комбинира с индикатора „Общо активи под управлението на пенсионни фондове“, за да се формира единен индикатор. НЦБ трябва да обозначават редовете, ако се възприеме „комбинирано“ записване. |
| --- | --- |

5.

Общи инвестиции на застрахователните (осигурителните) дружества
   (21)
  . Този индикатор се отнася до общите финансови активи на тези дружества, като се получава чрез изваждането на нефинансовите активи, като например дълготрайните активи, от агрегираната обща балансова сума. Ако е необходимо, данните се оценяват като генерална съвкупност на база на извадката, за да се осигури 100 % обхват. Ако не е налице отделна информация за застрахователните (осигурителните) дружества, този индикатор може да се комбинира с индикатора „Общо активи под управлението на пенсионни фондове“, за да се формира единен индикатор. НЦБ трябва да обозначават редовете, ако се възприеме „комбинирано“ записване.

| 6. | Общо активи под управлението на пенсионни фондове
   (22)
  . Този индикатор се отнася до агрегираните общи баланси на автономни пенсионни фондове. Ако не е налице отделна информация за пенсионните фондове, този индикатор може да се комбинира с индикатора „Общо инвестиции на застрахователни (осигурителни) дружества“, за да се формира единен индикатор. В този случай се отчита нула по индикатора „Общо активи под управлението на пенсионни фондове“. |
| --- | --- |

6.

Общо активи под управлението на пенсионни фондове
   (22)
  . Този индикатор се отнася до агрегираните общи баланси на автономни пенсионни фондове. Ако не е налице отделна информация за пенсионните фондове, този индикатор може да се комбинира с индикатора „Общо инвестиции на застрахователни (осигурителни) дружества“, за да се формира единен индикатор. В този случай се отчита нула по индикатора „Общо активи под управлението на пенсионни фондове“.

| 7. | Брой на клоновете на кредитни институции от други държави от ЕС. Този индикатор се отнася до броя на клоновете в отчитащата страна, които спадат към кредитни институции — резиденти в други държави от ЕС. Ако дадена кредитна институция има повече от един клон в конкретна държава, те се броят като един. НЦБ гарантират, че данните от края на 1999 г. са в съответствие с данните, отчетени в рамката на списъка на ПФИ. |
| --- | --- |

7.

Брой на клоновете на кредитни институции от други държави от ЕС. Този индикатор се отнася до броя на клоновете в отчитащата страна, които спадат към кредитни институции — резиденти в други държави от ЕС. Ако дадена кредитна институция има повече от един клон в конкретна държава, те се броят като един. НЦБ гарантират, че данните от края на 1999 г. са в съответствие с данните, отчетени в рамката на списъка на ПФИ.

| 8. | Общо активи на клоновете на кредитни институции от други държави от ЕС. Този индикатор се отнася до агрегираната обща балансова сума на клоновете, обхванати от индикатор „Брой на клоновете на кредитни институции от други държави от ЕС“. |
| --- | --- |

8.

Общо активи на клоновете на кредитни институции от други държави от ЕС. Този индикатор се отнася до агрегираната обща балансова сума на клоновете, обхванати от индикатор „Брой на клоновете на кредитни институции от други държави от ЕС“.

| 9. | Брой на дъщерните дружества на кредитни институции от други държави от ЕС. Този индикатор се отнася до броя на дъщерните дружества в отчитащата страна, които са контролирани от кредитни институции — резиденти в други държави от ЕС. Броят се единствено дъщерни дружества, които сами по себе си са кредитни институции. |
| --- | --- |

9.

Брой на дъщерните дружества на кредитни институции от други държави от ЕС. Този индикатор се отнася до броя на дъщерните дружества в отчитащата страна, които са контролирани от кредитни институции — резиденти в други държави от ЕС. Броят се единствено дъщерни дружества, които сами по себе си са кредитни институции.

| 10. | Общо активи на дъщерните дружества на кредитни институции от други държави от ЕС. Този индикатор се отнася до агрегираната обща балансова сума на дъщерните дружества, обхванати от индикатор „Брой на дъщерните дружества на кредитни институции от други държави от ЕС“. |
| --- | --- |

10.

Общо активи на дъщерните дружества на кредитни институции от други държави от ЕС. Този индикатор се отнася до агрегираната обща балансова сума на дъщерните дружества, обхванати от индикатор „Брой на дъщерните дружества на кредитни институции от други държави от ЕС“.

| 11. | Брой на клоновете на кредитни институции от други европейски държави. Този индикатор се отнася до броя на клоновете — резиденти в отчитащата страна, които спадат към кредитни институции — резиденти в държави, които не са в ЕС. Ако дадена банка има повече от един клон в конкретна държава, тя се брои за една. НЦБ гарантират, че данните са в съответствие с тези, отчитани в рамката на списъка на ПФИ. |
| --- | --- |

11.

Брой на клоновете на кредитни институции от други европейски държави. Този индикатор се отнася до броя на клоновете — резиденти в отчитащата страна, които спадат към кредитни институции — резиденти в държави, които не са в ЕС. Ако дадена банка има повече от един клон в конкретна държава, тя се брои за една. НЦБ гарантират, че данните са в съответствие с тези, отчитани в рамката на списъка на ПФИ.

| 12. | Общо активи на клоновете на кредитни институции от други европейски държави. Този индикатор се отнася до агрегираната обща балансова сума на клоновете, обхванати от индикатора „Брой на клоновете на кредитни институции от други европейски държави“. |
| --- | --- |

12.

Общо активи на клоновете на кредитни институции от други европейски държави. Този индикатор се отнася до агрегираната обща балансова сума на клоновете, обхванати от индикатора „Брой на клоновете на кредитни институции от други европейски държави“.

| 13. | Брой на дъщерните дружества на кредитни институции от други европейски държави. Този индикатор се отнася до броя на дъщерните дружества — резиденти в отчитащата страна, контролирани от кредитни институции — резиденти в страни, които не са държави членки. |
| --- | --- |

13.

Брой на дъщерните дружества на кредитни институции от други европейски държави. Този индикатор се отнася до броя на дъщерните дружества — резиденти в отчитащата страна, контролирани от кредитни институции — резиденти в страни, които не са държави членки.

| 14. | Общо активи на дъщерните дружества на кредитни институции от други европейски държави. Този индикатор се отнася до агрегираната обща балансова сума на дъщерните дружества, обхванати от индикатора „Брой на дъщерните дружества на кредитни институции от други европейски държави“. |
| --- | --- |

14.

Общо активи на дъщерните дружества на кредитни институции от други европейски държави. Този индикатор се отнася до агрегираната обща балансова сума на дъщерните дружества, обхванати от индикатора „Брой на дъщерните дружества на кредитни институции от други европейски държави“.

| 15. | Брой на клоновете на кредитни институции от други държави членки от еврозоната. Този индикатор се отнася до броя на клоновете — резиденти в отчитащата страна, принадлежащи към кредитни институции — резиденти в други държави членки от еврозоната. Ако дадена банка има повече от един клон в конкретна държава, тя се брои за една. НЦБ гарантират, че данните са в съответствие с тези, отчитани в рамката на списъка на ПФИ. |
| --- | --- |

15.

Брой на клоновете на кредитни институции от други държави членки от еврозоната. Този индикатор се отнася до броя на клоновете — резиденти в отчитащата страна, принадлежащи към кредитни институции — резиденти в други държави членки от еврозоната. Ако дадена банка има повече от един клон в конкретна държава, тя се брои за една. НЦБ гарантират, че данните са в съответствие с тези, отчитани в рамката на списъка на ПФИ.

| 16. | Общо активи на клоновете на кредитни институции от други държави членки от еврозоната. Този индикатор се отнася до агрегираната обща балансова сума на клоновете, обхванати от индикатора „Брой на клоновете на кредитни институции от други държави членки от еврозоната“. |
| --- | --- |

16.

Общо активи на клоновете на кредитни институции от други държави членки от еврозоната. Този индикатор се отнася до агрегираната обща балансова сума на клоновете, обхванати от индикатора „Брой на клоновете на кредитни институции от други държави членки от еврозоната“.

| 17. | Брой на дъщерните дружества на кредитни институции от други държави членки от еврозоната. Този индикатор се отнася до броя на дъщерните дружества — резиденти в отчитащата страна, които са контролирани от кредитни институции — резиденти в други държави членки от еврозоната. |
| --- | --- |

17.

Брой на дъщерните дружества на кредитни институции от други държави членки от еврозоната. Този индикатор се отнася до броя на дъщерните дружества — резиденти в отчитащата страна, които са контролирани от кредитни институции — резиденти в други държави членки от еврозоната.

| 18. | Общо активи на дъщерните дружества на кредитни институции от други държави членки от еврозоната. Този индикатор се отнася до агрегираната обща балансова сума на дъщерните дружества, обхванати от индикатора „Брой на дъщерните дружества на кредитни институции от други държави членки от еврозоната“. |
| --- | --- |

18.

Общо активи на дъщерните дружества на кредитни институции от други държави членки от еврозоната. Този индикатор се отнася до агрегираната обща балансова сума на дъщерните дружества, обхванати от индикатора „Брой на дъщерните дружества на кредитни институции от други държави членки от еврозоната“.

Таблица 1

Структурни финансови индикатори (салда)

| Структурни индикатори | 1. | Местен сектор |
| --- | --- | --- |

Структурни индикатори

1.

Местен сектор

| 2. | Други страни от ЕС |
| --- | --- |

2.

Други страни от ЕС

| 3. | Други европейски държави |
| --- | --- |

3.

Други европейски държави

| 4. | Други участващи държави членки |
| --- | --- |

4.

Други участващи държави членки

Кредитни институции

Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове

Кредитни институции

Кредитни институции

Кредитни институции

Общо

Застрахователни (осигурителни) дружества

Пенсионни фондове

Брой на служителите на кредитни институции

S1

Брой на клоновете на кредитни институции

S2

S3

S4

S5

Брой на дъщерните дружества на кредитни институции

S6

S7

S8

Индекс на Херфиндал за общите активи на кредитните институции

S9

Дял на петте най-големи кредитни институции в общите активи (CR5)

S10

Общо активи

S11

S12

S13

Общо активи на клонове

S14

S15

S16

Общо активи на дъщерни дружества

S17

S18

S19

Таблица 2

Структурни финансови индикатори (корекции на потоците)

| Структурни индикатори | 1. | Местен сектор |
| --- | --- | --- |

Структурни индикатори

1.

Местен сектор

| 2. | Други страни от ЕС |
| --- | --- |

2.

Други страни от ЕС

| 3. | Извън ЕС |
| --- | --- |

3.

Извън ЕС

| 4. | Други участващи държави членки |
| --- | --- |

4.

Други участващи държави членки

Кредитни институции

Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове

Кредитни институции

Кредитни институции

Кредитни институции

Общо

Застрахователни (осигурителни) дружества

Пенсионни фондове

Прекласификации и други корекции

Общо активи

S20

S21

S22

Общо активи на клонове

S23

S24

S25

Общо активи на дъщерни дружества

S26

S27

S28

Други корекции от преоценки

Общо активи

S29

S30

S31

Общо активи на клонове

S32

S33

S34

Общо активи на дъщерни дружества

S35

S36

S37

ЧАСТ 9

Консолидирани банкови данни

Таблица 1.А

Годишни консолидирани банкови данни — Отчетни единици

| | Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно) | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Раздел 1. | Съвкупност от отчетни единици |

Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно)

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно)

Раздел 1.

Съвкупност от отчетни единици

| А. | Големи |
| --- | --- |

А.

Големи

| Б. | Средни |
| --- | --- |

Б.

Средни

| В. | Малки |
| --- | --- |

В.

Малки

Брой на самостоятелни кредитни институции

Брой на кредитни институции, консолидирани в банкови групи

Брой на банкови групи

Общ брой на кредитни институции *

Таблица 1.Б

Годишни консолидирани банкови данни — Доходност и ефективност

| | Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно) | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Раздел 2. | Консолидиран отчет за доходите |

Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно)

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно)

Раздел 2.

Консолидиран отчет за доходите

| А. | Големи |
| --- | --- |

А.

Големи

| Б. | Средни |
| --- | --- |

Б.

Средни

| В. | Малки |
| --- | --- |

В.

Малки

ПРОДЪЛЖАВАЩИ ОПЕРАЦИИ

Финансов & оперативен доход и разходи

Доход от лихви

Пари в брой & парични салда с централни банки

Финансови активи, държани за търгуване [ако са отчитани отделно] *

Финансови активи, определяни по справедлива стойност в печалбата и загубата [ако са отчитани отделно] *

Финансови активи на разположение за продажба *

Кредити и вземания [включително финансов лизинг] *

Инвестиции, държани до падеж*

Деривати — Отчитане на хеджирането, лихвен риск*

Други активи

(Разходи за лихви)

(Депозити от централни банки)

(Финансови пасиви, държани за търгуване [ако са отчитани отделно]) *

(Финансови пасиви, определяни по справедлива стойност в печалбата и загубата [ако са отчитани отделно]) *

(Финансови пасиви, оценявани по амортизационна стойност)*

(Деривати — Отчитане на хеджирането, лихвен риск)*

(Други пасиви)

(Разходи за акционерен капитал, платими при поискване)

Нетен доход от лихви [пълна извадка]*

Нетен доход от лихви [банки, които не използват МСФО, и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

Доход от дивиденти [пълна извадка]*

Финансови активи, държани за търгуване [ако са отчитани отделно]

Финансови активи, определяни по справедлива стойност в печалбата и загубата [ако са отчитани отделно]

Финансови активи на разположение за продажба

Доход от дивиденти [банки, които не използват МСФО и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]*

Доход от такси и комисионни

(Разходи за такси и комисионни)

Нетен доход от такси и комисиони [пълна извадка]*

Нетен доход от такси и комисиони [банки, които не използват МСФО и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]*

Реализирани печалби (загуби) от финансови активи и пасиви, неоценявани по справедлива стойност в печалбата или загубата, нетно*

Финансови активи на разположение за продажба

Кредити и вземания [включително финансов лизинг]

Инвестиции, държани до падеж

Финансови пасиви, оценявани по амортизационна стойност

Други

Печалби (загуби) от финансови активи и пасиви, държани за търгуване, нетно*

Капиталови инструменти и свързани деривати

Лихвени инструменти и свързани деривати

Търговия с чуждестранна валута

Инструменти за кредитен риск и свързани деривати

Стоки и свързани деривати

Други [включително хибридни деривати]

Печалби (загуби) от финансови активи и пасиви, определяни по справедлива стойност в печалбата или загубата, нетно*

Печалби (загуби) от отчитане на хеджиране, нетно

Разлики при обмяна, нетно

Резултати от търговия и обмяна на валута [пълна извадка]

Резултати от търговия и обмяна на валута [банки, които не използват МСФО и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

Печалби (загуби) от отписване на активи, различни от държани за продажба, нетно

Друг оперативен доход [пълна извадка]

Друг оперативен доход [банки, които не използват МСФО и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

(Други оперативни разходи)

Общо оперативен доход [пълна извадка]*

Общо оперативен доход [банки, които не използват МСФО, и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

(Административни разходи)

(Разходи за персонал)

(Общи и административни разходи)

(Амортизация)

(Собственост, заводи и оборудване)

(Инвестиционни имоти)

(Нематериални активи [различни от търговска репутация])

(Общо оперативни разходи) [пълна извадка]*

Общо оперативни разходи [банки, които не използват МСФО, и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

(Провизии) [пълна извадка]

(Провизии) [банки, които не използват МСФО, и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

(Обезценка) [пълна извадка]

(Обезценка на финансови активи, неоценявани по справедлива стойност в печалбата или загубата)

(Финансови активи, оценявани по себестойност [некотиран собствен капитал])*

(Финансови активи на разположение за продажба)*

Кредити и вземания [включително финансов лизинг]*

(Инвестиции, държани до падеж)*

(Обезценка на нефинансови активи)

(Собственост, заводи и оборудване)

(Инвестиционни имоти)

(Търговска репутация)

(Нематериални активи [различни от търговска репутация])

(Инвестиции в асоциирани дружества и съвместни предприятия, отчитани чрез използване на метода на собствения капитал)

(Други)

(Обезценка) [банки, които не използват МСФО, и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

Нетни корекции на стойността/обезценки на финансови активи [банки, които не използват МСФО и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

Нетни корекции на стойността/обезценки на нефинансови активи [банки, които не използват МСФО и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

Отрицателна търговска репутация незабавно отразена в печалба или загуба

Дял от печалба (загуба) на асоциирани дружества и съвместни предприятия, отчитани чрез използване на метода на собствения капитал

Печалба (загуба) от нетекущи активи и групи за освобождаване, класифицирани като държани за продажба, но неотговарящи на изискванията за преустановени операции

ОБЩО ПЕЧАЛБА (ЗАГУБА) ПРЕДИ ДАНЪЦИ ОТ ПРОДЪЛЖАВАЩИ ОПЕРАЦИИ

Данъчен (разход) доход, свързан с печалба или загуба от продължаващи операции

ОБЩО ПЕЧАЛБА (ЗАГУБА) СЛЕД ДАНЪЦИ ОТ ПРОДЪЛЖАВАЩИ ОПЕРАЦИИ [пълна извадка]

ОБЩО ПЕЧАЛБА (ЗАГУБА) СЛЕД ДАНЪЦИ ОТ ПРОДЪЛЖАВАЩИ ОПЕРАЦИИ [банки, които не използват МСФО и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

Печалба (загуба) след данъци от преустановени операции

ОБЩО ПЕЧАЛБА (ЗАГУБА) СЛЕД ДАНЪЦИ И ПРЕУСТАНОВЕНИ ОПЕРАЦИИ [пълна извадка]*

Печалба (загуба) за разпределяне на малцинствено участие

ПЕЧАЛБА (ЗАГУБА) ЗА РАЗПРЕДЕЛЯНЕ НА ДЪРЖАТЕЛИ НА СОБСТВЕНИЯ КАПИТАЛ НА ДРУЖЕСТВОТО МАЙКА

Брой на институции с възвръщаемост на капитала < 0

Брой на институции с възвръщаемост на капитала 0—5 %

Брой на институции с възвръщаемост на капитала 5—10 %

Брой на институции с възвръщаемост на капитала 10—15 %

Брой на институции с възвръщаемост на капитала 15—20 %

Брой на институции с възвръщаемост на капитала > 20 %

% от общи банкови активи на институции с възвръщаемост на капитала < 0

% от общи банкови активи на институции с възвръщаемост на капитала 0—5 %

% от общи банкови активи на институции с възвръщаемост на капитала 5—10 %

% от общи банкови активи на институции с възвръщаемост на капитала 10—15 %

% от общи банкови активи на институции с възвръщаемост на капитала 15—20 %

% от общи банкови активи на институции с възвръщаемост на капитала > 20 %

Таблица 1.В

Годишни консолидирани банкови данни — Качество на активите

| | Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно) | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Раздел 3. | Необслужвани кредити. Провизии срещу загуби и обезценени активи |

Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно)

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно)

Раздел 3.

Необслужвани кредити. Провизии срещу загуби и обезценени активи

| А. | Големи |
| --- | --- |

А.

Големи

| Б. | Средни |
| --- | --- |

Б.

Средни

| В. | Малки |
| --- | --- |

В.

Малки

Общо съмнителни и необслужвани кредити (кредити и дългови ценни книжа) (***********)

Общо провизии срещу загуби (***********)

Общо обезценени активи (кредити и дългови ценни книжа)

| | Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно) | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Раздел 4. | Финансови активи на разположение за продажба.
  Справедлива стойност на обезценени актив МСС 39.58-70 |

Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно)

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно)

Раздел 4.

Финансови активи на разположение за продажба.

Справедлива стойност на обезценени актив МСС 39.58-70

| А. | Големи |
| --- | --- |

А.

Големи

| Б. | Средни |
| --- | --- |

Б.

Средни

| В. | Малки |
| --- | --- |

В.

Малки

Капиталови инструменти

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

Дългови инструменти

Кредити и аванси

Общо

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

| | Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно) | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Раздел 5. | Финансови активи на разположение за продажба.
  Общо нетна балансова сума |

Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно)

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно)

Раздел 5.

Финансови активи на разположение за продажба.

Общо нетна балансова сума

| А. | Големи |
| --- | --- |

А.

Големи

| Б. | Средни |
| --- | --- |

Б.

Средни

| В. | Малки |
| --- | --- |

В.

Малки

Капиталови инструменти

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

Дългови инструменти

Кредити и аванси

Общо

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

(***********)

| | Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно) | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Раздел 6. | Кредити и вземания (включително финансов лизинг) и инвестиции, държани до падеж
  Обезценени активи (общо брутна балансова сума) МСФО 7.37; МСФО 7 IG 29 (a) |

Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно)

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно)

Раздел 6.

Кредити и вземания (включително финансов лизинг) и инвестиции, държани до падеж

Обезценени активи (общо брутна балансова сума) МСФО 7.37; МСФО 7 IG 29 (a)

| А. | Големи |
| --- | --- |

А.

Големи

| Б. | Средни |
| --- | --- |

Б.

Средни

| В. | Малки |
| --- | --- |

В.

Малки

Кредити и вземания

Дългови инструменти

Кредити и аванси

Инвестиции, държани до падеж

Дългови инструменти

Кредити и аванси

| | Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно) | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Раздел 7. | Кредити и вземания (включително финансов лизинг) и инвестиции, държани до падеж
  (Обезценки за индивидуално оценени финансови активи) МСС 39 НП 84-86; МСФО 7.37 б) |

Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно)

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно)

Раздел 7.

Кредити и вземания (включително финансов лизинг) и инвестиции, държани до падеж

(Обезценки за индивидуално оценени финансови активи) МСС 39 НП 84-86; МСФО 7.37 б)

| А. | Големи |
| --- | --- |

А.

Големи

| Б. | Средни |
| --- | --- |

Б.

Средни

| В. | Малки |
| --- | --- |

В.

Малки

Кредити и вземания

Дългови инструменти

Кредити и аванси

Инвестиции, държани до падеж

Дългови инструменти

Кредити и аванси

| | Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно) | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Раздел 8. | Кредити и вземания (включително финансов лизинг) и инвестиции, държани до падеж
  (Обезценки за колективно оценени финансови активи) (включително обезценки за възникнали, но неотчетени загуби) МСС 39, НП 84-90 |

Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно)

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно)

Раздел 8.

Кредити и вземания (включително финансов лизинг) и инвестиции, държани до падеж

(Обезценки за колективно оценени финансови активи) (включително обезценки за възникнали, но неотчетени загуби) МСС 39, НП 84-90

| А. | Големи |
| --- | --- |

А.

Големи

| Б. | Средни |
| --- | --- |

Б.

Средни

| В. | Малки |
| --- | --- |

В.

Малки

Кредити и вземания

Дългови инструменти

в т.ч.: обезценки за възникнали, но неотчетени загуби

Кредити и аванси

в т.ч.: обезценки за възникнали, но неотчетени загуби

Инвестиции, държани до падеж

Дългови инструменти

в т.ч.: обезценки за възникнали, но неотчетени загуби

Кредити и аванси

в т.ч.: обезценки за възникнали, но неотчетени загуби

| | Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно) | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Раздел 9. | Кредити и вземания (включително финансов лизинг) и инвестиции, държани до падеж
  Обща нетна балансова сума |

Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно)

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно)

Раздел 9.

Кредити и вземания (включително финансов лизинг) и инвестиции, държани до падеж

Обща нетна балансова сума

| А. | Големи |
| --- | --- |

А.

Големи

| Б. | Средни |
| --- | --- |

Б.

Средни

| В. | Малки |
| --- | --- |

В.

Малки

Кредити и вземания

Дългови инструменти

Кредити и аванси

Инвестиции, държани до падеж

Дългови инструменти

Кредити и аванси

Таблица 1.Г

Годишни консолидирани банкови данни — Баланс

| | Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно) | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Раздел 10. | Активи |

Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно)

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно)

Раздел 10.

Активи

| А. | Големи |
| --- | --- |

А.

Големи

| Б. | Средни |
| --- | --- |

Б.

Средни

| В. | Малки |
| --- | --- |

В.

Малки

Пари в брой и парични салда с централни банки (************)

Финансови активи, държани за търгуване (************)

Деривати, държани за търгуване

Капиталови инструменти

Дългови инструменти

Кредити и аванси

Финансови активи, определяни по справедлива стойност в печалбата и загубата

Капиталови инструменти

Дългови инструменти

Кредити и аванси

Финансови активи на разположение за продажба

Капиталови инструменти

Дългови инструменти

Кредити и аванси

Кредити и вземания включително финансов лизинг

Дългови инструменти

Кредити и аванси

Инвестиции, държани до падеж

Дългови инструменти

Кредити и аванси

Деривати — Отчитане на хеджирането

Хеджиране на справедлива стойност

Хеджиране на парични потоци

Хеджиране на нетна инвестиция в чуждестранна операция

Хеджиране на справедлива стойност на лихвен риск

Хеджиране на парични потоци на лихвен риск

Промени на справедлива стойност на хеджирани показатели при хеджиране на портфейл срещу лихвен риск

Материални активи

Собственост, заводи и оборудване

Инвестиционни имоти

Нематериални активи

Търговска репутация

Други нематериални активи

Инвестиции в асоциирани дружества, дъщерни дружества и съвместни предприятия (отчитани чрез използване на метода на собствения капитал — включително търговска репутация)

Данъчни активи

Текущи данъчни активи

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

Отсрочени данъчни активи

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

Други активи

Нетекущи активи и групи за освобождаване, класифицирани като държани за продажба

Общо кредити и аванси [пълна извадка] (************)

Общо кредити и аванси [банки, които не използват МСФО и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

Общо дългови инструменти [пълна извадка] (************)

Общо дългови инструменти [банки, които не използват МСФО, и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

Общо капиталови инструменти включително акции и други ценни книжа с променлив доход [пълна извадка] (************)

Общо капиталови инструменти, включително акции и други ценни книжа с променлив доход [банки, които не използват МСФО, и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

Остатъчни активи [банки, които не използват МСФО и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

ОБЩО АКТИВИ [пълна извадка] (************)

ОБЩО АКТИВИ [банки, които не използват МСФО и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли] (************)

| | Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно) | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Раздел 11. | Пасиви |

Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно)

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно)

Раздел 11.

Пасиви

| А. | Големи |
| --- | --- |

А.

Големи

| Б. | Средни |
| --- | --- |

Б.

Средни

| В. | Малки |
| --- | --- |

В.

Малки

Депозити от централни банки

Финансови активи, държани за търгуване

Деривати, държани за търгуване

Къси позиции

Депозити от кредитни институции

Депозити (различни от кредитни институции)

Дългови сертификати (включително облигации предназначени за обратно изкупуване в краткосрочен план)

Други финансови пасиви, държани за търгуване

Финансови пасиви, определяни по справедлива стойност в печалбата и загубата

Депозити от кредитни институции

Депозити (различни от кредитни институции)

Дългови сертификати (включително облигации)

Подчинени пасиви

Други финансови пасиви, определяни по справедлива стойност в печалбата и загубата

Финансови пасиви, оценявани по амортизационна стойност

Депозити от кредитни институции

Депозити (различни от кредитни институции)

Дългови сертификати (включително облигации)

Подчинени пасиви

Други финансови пасиви, оценявани по амортизационна стойност

Финансови пасиви, свързани с прехвърлени финансови активи

Деривати — Отчитане на хеджирането

Хеджиране на справедлива стойност

Хеджиране на парични потоци

Хеджиране на нетна инвестиция в чуждестранна операция

Хеджиране на справедлива стойност на лихвен риск

Хеджиране на парични потоци на лихвен риск

Промени на справедлива стойност на хеджирани показатели при хеджиране на портфейл срещу лихвен риск

Провизии

Преструктуриране

Неуредени правни въпроси и данъчни съдебни спорове

Пенсии и други задължения за плащания след пенсиониране

Ангажименти и гаранции по кредити

Обременяващи договори

Други разпоредби

Данъчни пасиви

Текущи данъчни пасиви

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

Отсрочени данъчни пасиви

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

Други пасиви

Акционерен капитал, платим при поискване (напр. кооперативни акции)

Пасиви включени в групи за освобождаване, класифицирани като държани за продажба

Суми, които се дължат на кредитни институции [пълна извадка] (************)

Суми, които се дължат на кредитни институции [банки, които не използват МСФО и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

Суми, които се дължат на клиенти (различни от кредитни институции) [пълна извадка] (************)

Суми, които се дължат на клиенти (различни от кредитни институции) [банки, които не използват МСФО и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

Общо дългови сертификати [пълна извадка] (************)

Общо дългови сертификати [банки, които не използват МСФО и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

Остатъчни пасиви [банки, които не използват МСФО и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

ОБЩО ПАСИВИ [пълна извадка]

ОБЩО ПАСИВИ [банки, които не използват МСФО и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

| | Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно) | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Раздел 12. | Собствен капитал и малцинствено участие |

Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно)

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно)

Раздел 12.

Собствен капитал и малцинствено участие

| А. | Големи |
| --- | --- |

А.

Големи

| Б. | Средни |
| --- | --- |

Б.

Средни

| В. | Малки |
| --- | --- |

В.

Малки

Емитиран капитал

Внесен капитал

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

Невнесен капитал, който е бил поискан

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

Премии по акции

Други видове собствен капитал

Компонента на собствения капитал на съставни финансови инструменти

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

Други инструменти на собствения капитал

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

(************)

Преоценъчни резерви и други различия при оценката на:

Материални активи

Нематериални активи

Хеджиране на нетни инвестиции в чуждестранни операции (ефективна част)

Презичисляване на чуждестранна валута

Хеджиране на парични потоци (ефективна част)

Финансови активи на разположение за продажба

Нетекущи активи или групи за освобождаване, държани за продажба

Други показатели

Резерви (включително неразпределена печалба)

(Съкровищни акции)

Доход от текуща година

(Междинни дивиденти)

Малцинствено участие

Преоценъчни резерви и други различия при оценката

Други показатели

ОБЩО СОБСТВЕН КАПИТАЛ [пълна извадка] (************)

ОБЩО СОБСТВЕН КАПИТАЛ [банки, които не използват МСФО и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

ОБЩО ПАСИВИ И СОБСТВЕН КАПИТАЛ

| | Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно) | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Раздел 13. | Кредитни ангажименти, финансови гаранции и други ангажименти |

Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно)

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно)

Раздел 13.

Кредитни ангажименти, финансови гаранции и други ангажименти

| А. | Големи |
| --- | --- |

А.

Големи

| Б. | Средни |
| --- | --- |

Б.

Средни

| В. | Малки |
| --- | --- |

В.

Малки

КРЕДИТНИ АНГАЖИМЕНТИ

| — | Дадени: |
| --- | --- |

—

Дадени:

| — | Получени: |
| --- | --- |

—

Получени:

ФИНАНСОВИ ГАРАНЦИИ

| — | Дадени: |
| --- | --- |

—

Дадени:

| — | Получени гаранции: |
| --- | --- |

—

Получени гаранции:

| — | Получени кредитни деривати: |
| --- | --- |

—

Получени кредитни деривати:

ДРУГИ АНГАЖИМЕНТИ (напр. улеснения за емитиране на ценни книжа, револвиращи улеснения за поемане на емисии от ценни книжа,...)

| — | Дадени на друг контрагент: |
| --- | --- |

—

Дадени на друг контрагент:

| — | Получени от друг контрагент: |
| --- | --- |

—

Получени от друг контрагент:

Таблица 1.Д

Годишни консолидирани банкови данни — Капиталова адекватност

| | Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно) | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Раздел 14. | Собствени средства |

Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно)

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно)

Раздел 14.

Собствени средства

| А. | Големи |
| --- | --- |

А.

Големи

| Б. | Средни |
| --- | --- |

Б.

Средни

| В. | Малки |
| --- | --- |

В.

Малки

ОБЩО СОБСТВЕНИ СРЕДСТВА ЗА ЦЕЛИТЕ НА ПЛАТЕЖОСПОСОБНОСТТА

Първоначални собствени средства

Приемлив капитал

В т. ч.: Неиновативни инструменти при условията на ограничение

В т. ч.: Иновативни инструменти при условията на ограничение

Внесен капитал

(Собствени акции)

Премии по акции

Други инструменти допустими като капитал

Допустими резерви

Малцинствено участие

В т. ч.: Неиновативни инструменти при условията на ограничение

В т. ч.: Иновативни инструменти при условията на ограничение

В т. ч.: Хибридни инструменти

Фонд за покриване на общи банкови рискове

Други специфични за страната първоначални собствени средства

В т. ч.: Неиновативни инструменти при условията на ограничение

В т. ч.: Иновативни инструменти при условията на ограничение

В т. ч.: Хибридни инструменти

(Други приспадания от първоначални собствени средства)

В т. ч.: (Превишение на ограничения за неиновативни инструменти)

В т. ч.: (Превишение на ограничения за иновативни инструменти)

В т. ч.: (Превишение на ограничения за хибридни инструменти)

ДОПЪЛНИТЕЛНИ СОБСТВЕНИ СРЕДСТВА

Основни допълнителни собствени средства

В т. ч.: Превишение на ограничения за първоначални собствени средства, прехвърлено към основни допълнителни собствени средства

Допълващи допълнителни собствени средства

(Приспадания от допълнителни собствени средства)

(ПРИСПАДАНИЯ ОТ ПЪРВОНАЧАЛНИ И ДОПЪЛНИТЕЛНИ СОБСТВЕНИ СРЕДСТВА)

ОБЩО ПЪРВОНАЧАЛНИ СОБСТВЕНИ СРЕДСТВА ЗА ЦЕЛИТЕ НА ОБЩА ПЛАТЕЖОСПОСОБНОСТ (*************)

ОБЩО ДОПЪЛНИТЕЛНИ СОБСТВЕНИ СРЕДСТВА ЗА ЦЕЛИТЕ НА ОБЩА ПЛАТЕЖОСПОСОБНОСТ

ОБЩО ДОПЪЛНИТЕЛНИ СОБСТВЕНИ СРЕДСТВА ЗА ПОКРИВАНЕ НА ПАЗАРНИ РИСКОВЕ

(ПРИСПАДАНИЯ ОТ ОБЩИ СОБСТВЕНИ СРЕДСТВА)

ПОЯСНЯВАЩИ ПОЗИЦИИ: Превишение на провизия по вътрешнорейтингов подход (дефицит)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

| | Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно) | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Раздел 15. | Капиталови изисквания |

Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно)

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно)

Раздел 15.

Капиталови изисквания

| А. | Големи |
| --- | --- |

А.

Големи

| Б. | Средни |
| --- | --- |

Б.

Средни

| В. | Малки |
| --- | --- |

В.

Малки

ОБЩО КАПИТАЛОВИ ИЗИСКВАНИЯ (*************)

ОБЩО КАПИТАЛОВИ ИЗИСКВАНИЯ ЗА КРЕДИТЕН РИСК, КРЕДИТЕН РИСК ОТ КОНТРАГЕНТА И РИСК ОТ РАЗСЕЙВАНЕ И СВОБОДНИ ДОСТАВКИ

Стандартизиран подход

Класове експозиции по стандартизиран подход без секюритизиращи позиции

Централно държавно управление или централни банки

Регионални правителства или местни органи на власт

Административни органи и нетърговски предприятия

Многостранни банки за развитие

Международни организации

Институции

Дружества

На дребно

Обезпечен с недвижима собственост

Просрочени показатели

Показатели, принадлежащи към регулаторни категории с висок риск

Обезпечени облигации

Краткосрочни вземания от институции и дружества

Предприятия за колективно инвестиране

Други показатели

Класове експозиции по вътрешнорейтингов подход без секюритизиращи позиции

Централно държавно управление и централни банки

Институции

Дружества

На дребно

Собствен капитал

Други активи, които нямат характер на кредитни задължения

Секюритизиращи позиции по стандартизиран подход

Вътрешнорейтингов подход

Вътрешнорейтингов подход, когато не са използвани нито собствени приблизителни оценки на загуби при неизпълнение (LGD), нито конверсионни коефициенти

Централно държавно управление и централни банки

Институции

Дружества

Вътрешнорейтингов подход, когато са използвани собствени приблизителни оценки на загуби при неизпълнение (LGD) и/или конверсионни коефициенти

Централно държавно управление и централни банки

Институции

Дружества

На дребно

Собствен капитал по вътрешнорейтингов подход

Секюритизиращи позиции по вътрешнорейтингов подход

Други активи, които нямат характер на кредитни задължения

СЕТЪЛМЕНТ РИСК/РИСК ПРИ ДОСТАВКА

ОБЩО КАПИТАЛОВИ ИЗИСКВАНИЯ ЗА ПОЗИЦИОНЕН РИСК, ВАЛУТЕН РИСК И СТОКОВ РИСК

Позиционен риск, валутен риск и стоков риск съгласно стандартизирани подходи

Търгувани дългови инструменти

Собствен капитал

Чуждестранна валута

Стоки

Позиционен риск, валутен риск и стоков риск съгласно вътрешни модели

ОБЩО КАПИТАЛОВИ ИЗИСКВАНИЯ ЗА ОПЕРАЦИОННИ РИСКОВЕ

Подход на базисния индикатор за операционни рискове

Стандартизиран/Алтернативен стандартизиран подход за операционни рискове

Усъвършенствани подходи за измерване на операционния риск

ПРЕХОДНИ И ДРУГИ КАПИТАЛОВИ ИЗИСКВАНИЯ

| | Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС | Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС | Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Раздел 16. | Кредитен риск — брой на институции по подход |

Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС

Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС

Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС

Раздел 16.

Кредитен риск — брой на институции по подход

Големи банки

Средни банки

Малки банки

Стандартизиран подход

Основен вътрешнорейтингов подход

Усъвършенстван вътрешнорейтинговия подход

Общ брой на институции (използва се един или повече от подходите за кредитен риск)

| | Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС | Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС | Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Раздел 17. | Пазарен риск — брой на институции по подход |

Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС

Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС

Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС

Раздел 17.

Пазарен риск — брой на институции по подход

Големи банки

Средни банки

Малки банки

Стандартизиран подход

Вътрешни модели

Общ брой на институции (използва се един или повече от подходите за пазарен риск)

| | Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС | Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС | Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Раздел 18. | Капиталови изисквания. Операционен риск — брой на институции по подход |

Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС

Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС

Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС

Раздел 18.

Капиталови изисквания. Операционен риск — брой на институции по подход

Големи банки

Средни банки

Малки банки

Подход на базисния индикатор

Стандартизиран подход/Алтернативен стандартизиран подход

Усъвършенстван подход за измерване

Общ брой на институции (използва се един или повече от подходите за операционен риск)

| | Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки + дъщерни дружества и клонове извън ЕС, контролирани от чужбина | Дъщерни дружества, контролирани от чужбина (ЕС) и клонове, контролирани от чужбина (ЕС) |
| --- | --- | --- |
| Раздел 19. | Капиталови изисквания. Коефициент на платежоспособност (%) |

Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки + дъщерни дружества и клонове извън ЕС, контролирани от чужбина

Дъщерни дружества, контролирани от чужбина (ЕС) и клонове, контролирани от чужбина (ЕС)

Раздел 19.

Капиталови изисквания. Коефициент на платежоспособност (%)

Брой на институции

Капиталови изисквания

Активи

Брой на институции

Капиталови изисквания

Активи

< 8

8 — 10

10 — 12

12 — 14

> 14

| | Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки + дъщерни дружества и клонове извън ЕС, контролирани от чужбина | Дъщерни дружества, контролирани от чужбина (ЕС) и клонове, контролирани от чужбина (ЕС) |
| --- | --- | --- |
| Раздел 20. | Капиталови изисквания. Капитал от първи ред (%) |

Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки + дъщерни дружества и клонове извън ЕС, контролирани от чужбина

Дъщерни дружества, контролирани от чужбина (ЕС) и клонове, контролирани от чужбина (ЕС)

Раздел 20.

Капиталови изисквания. Капитал от първи ред (%)

Брой на институции

Капиталови изисквания

Активи

Брой на институции

Капиталови изисквания

Активи

< 4

4 — 6

6 — 8

8 — 12

> 12

| | Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС | Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС | Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Раздел 21. | Експозиции |

Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС

Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС

Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС

Раздел 21.

Експозиции

Големи банки

Средни банки

Малки банки

ОБЩО ЕКСПОЗИЦИИ КЪМ КРЕДИТЕН РИСК (предварителни кредитни конверсионни коефициенти (CCF), предварително редуциране на кредитния риск (CRM))

Стандартизиран подход

Класове експозиции по стандартизиран подход без секюритизиращи позиции

Централно държавно управление или централни банки

Регионални правителства или местни органи на власт

Административни органи и нетърговски предприятия

Многостранни банки за развитие

Международни организации

Институции

Дружества

На дребно

Обезпечен с недвижима собственост

Просрочени показатели

Показатели, принадлежащи към регулаторни категории с висок риск

Обезпечени облигации

Краткосрочни вземания от институции и дружества

Предприятия за колективно инвестиране

Други показатели

Класове експозиции по вътрешнорейтингов подход без секюритизиращи позиции

Централно държавно управление и централни банки

Институции

Дружества

На дребно

Собствен капитал

Други активи, които нямат характер на кредитни задължения

Секюритизиращи позиции по стандартизиран подход

Вътрешнорейтингов подход

Основен вътрешнорейтингов подход

Централно държавно управление и централни банки

Институции

Дружества

На дребно

Усъвършенстван вътрешнорейтинговия подход

Централно държавно управление и централни банки

Институции

Дружества

На дребно

Собствен капитал по вътрешнорейтингов подход

Секюритизиращи позиции по вътрешнорейтингов подход

Други активи, които нямат характер на кредитни задължения

КОРЕКЦИИ В СТОЙНОСТТА И ПРОВИЗИИ

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Стандартизиран подход

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Стандартизиран подход, с изключение на секюритизиращи позиции

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Секюритизиращи позиции по стандартизиран подход

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Вътрешнорейтингов подход

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Основен вътрешнорейтингов подход

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Централно държавно управление и централни банки

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Институции

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Дружества

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

На дребно

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Усъвършенстван вътрешнорейтинговия подход

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Централно държавно управление и централни банки

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Институции

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Дружества

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

На дребно

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Собствен капитал по вътрешнорейтингов подход

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Секюритизиращи позиции по вътрешнорейтингов подход

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Други активи, които нямат характер на кредитни задължения

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Вътрешнорейтингов подход: ОЧАКВАНА ЗАГУБА

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Основен вътрешнорейтингов подход

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Централно държавно управление и централни банки

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Институции

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Дружества

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

На дребно

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Усъвършенстван вътрешнорейтинговия подход

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Централно държавно управление и централни банки

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Институции

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Дружества

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

На дребно

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Собствен капитал по вътрешнорейтингов подход

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

(*************)

Таблица 2.А

Полугодишни консолидирани банкови данни — Отчетни единици

| | Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно) | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Раздел 1. | Съвкупност от отчетни единици |

Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно)

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно)

Раздел 1.

Съвкупност от отчетни единици

| А. | Големи |
| --- | --- |

А.

Големи

| Б. | Средни |
| --- | --- |

Б.

Средни

| В. | Малки |
| --- | --- |

В.

Малки

Брой на самостоятелни кредитни институции

Брой на кредитни институции, консолидирани в банкови групи

Брой на банкови групи

Общ брой на кредитни институции

Таблица 2.Б

Полугодишни консолидирани банкови данни — Доходност и ефективност

| | Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно) | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Раздел 2. | Консолидиран отчет за доходите |

Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно)

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно)

Раздел 2.

Консолидиран отчет за доходите

| А. | Големи |
| --- | --- |

А.

Големи

| Б. | Средни |
| --- | --- |

Б.

Средни

| В. | Малки |
| --- | --- |

В.

Малки

ПРОДЪЛЖАВАЩИ ОПЕРАЦИИ

Финансов & оперативен доход и разходи

Приход от лихви [пълна извадка]

Финансови активи, държани за търгуване [ако са отчитани отделно]

Финансови активи, определяни по справедлива стойност в печалбата и загубата[ако са отчитани отделно]

Финансови активи на разположение за продажба

Кредити и вземания [включително финансов лизинг]

Инвестиции, държани до падеж

Деривати — Отчитане на хеджирането, лихвен риск

(Финансови пасиви, държани за търгуване [ако са отчитани отделно])

(Финансови пасиви, определяни по справедлива стойност в печалбата и загубата [ако са отчитани отделно])

(Финансови пасиви, измервани по амортизационна стойност)

(Деривати — Отчитане на хеджирането, лихвен риск)

Нетен доход от лихви [пълна извадка]

Нетен доход от лихви [банки, които не използват МСФО, и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

Доход от дивиденти [пълна извадка]

Доход от дивиденти [банки, които не използват МСФО, и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

Нетен доход от такси и комисиони [пълна извадка]

Нетен доход от такси и комисиони [банки, които не използват МСФО, и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

Реализирани печалби (загуби) от финансови активи и пасиви, неоценявани по справедлива стойност в печалбата или загубата, нетно

Печалби (загуби) от финансови активи и пасиви, държани за търгуване, нетно

Печалби (загуби) от финансови активи и пасиви, определяни по справедлива стойност в печалбата или загубата, нетно

Общо оперативен доход [пълна извадка]

Общо оперативен доход [банки, които не използват МСФО, и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

(Общо оперативни разходи) [пълна извадка]

Общо оперативни разходи [банки, които не използват МСФО, и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

(Провизии) [пълна извадка]

(Провизии) [банки, които не използват МСФО, и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

(Обезценка) [пълна извадка]

(Обезценка) [банки, които не използват МСФО, и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

(Обезценка на финансови активи, неоценявани по справедлива стойност в печалбата или загубата)

(Финансови активи, оценявани по себестойност [некотиран собствен капитал])

(Финансови активи на разположение за продажба)

Кредити и вземания [включително финансов лизинг]

(Инвестиции, държани до падеж)

ОБЩО ПЕЧАЛБА (ЗАГУБА) СЛЕД ДАНЪЦИ И ПРЕУСТАНОВЕНИ ОПЕРАЦИИ [пълна извадка]

Таблица 2.В

Полугодишни консолидирани банкови данни — Качество на активите

| | Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно) | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Раздел 3. | Необслужвани кредити. Провизии срещу загуби и обезценени активи |

Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно)

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно)

Раздел 3.

Необслужвани кредити. Провизии срещу загуби и обезценени активи

| А. | Големи |
| --- | --- |

А.

Големи

| Б. | Средни |
| --- | --- |

Б.

Средни

| В. | Малки |
| --- | --- |

В.

Малки

Общо съмнителни и необслужвани кредити (кредити и дългови ценни книжа)

Общо провизии срещу загуби (кредити и дългови ценни книжа)

Таблица 2.Г

Полугодишни консолидирани банкови данни — Баланс

| | Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно) | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Раздел 10. | Активи |

Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно)

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно)

Раздел 10.

Активи

| А. | Големи |
| --- | --- |

А.

Големи

| Б. | Средни |
| --- | --- |

Б.

Средни

| В. | Малки |
| --- | --- |

В.

Малки

Пари в брой и парични салда с централни банки

Финансови активи, държани за търгуване

Финансови активи на разположение за продажба

Нематериални активи [пълна извадка]

Общо кредити и аванси [пълна извадка]

Общо кредити и аванси [банки, които не използват МСФО и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

Общо дългови инструменти [пълна извадка]

Общо дългови инструменти [банки, които не използват МСФО, и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

Общо капиталови инструменти, включително акции и други ценни книжа с променлив доход [пълна извадка]

Общо капиталови инструменти, включително акции и други ценни книжа с променлив доход [банки, които не използват МСФО, и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

ОБЩО АКТИВИ [пълна извадка]

ОБЩО АКТИВИ [банки, които не използват МСФО, и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

| | Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно) | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Раздел 11. | Пасиви |

Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно)

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно)

Раздел 11.

Пасиви

| А. | Големи |
| --- | --- |

А.

Големи

| Б. | Средни |
| --- | --- |

Б.

Средни

| В. | Малки |
| --- | --- |

В.

Малки

Суми, които се дължат на кредитни институции [пълна извадка]

Суми, които се дължат на кредитни институции [банки, които не използват МСФО и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

Суми, които се дължат на клиенти (различни от кредитни институции) [пълна извадка]

Суми, които се дължат на клиенти (различни от кредитни институции) [банки, които не използват МСФО и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

Общо дългови сертификати [пълна извадка]

Общо дългови сертификати [банки, които не използват МСФО, и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

| | Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно) | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Раздел 12. | Собствен капитал и малцинствено участие |

Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно)

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно)

Раздел 12.

Собствен капитал и малцинствено участие

| А. | Големи |
| --- | --- |

А.

Големи

| Б. | Средни |
| --- | --- |

Б.

Средни

| В. | Малки |
| --- | --- |

В.

Малки

ОБЩО СОБСТВЕН КАПИТАЛ [пълна извадка]

ОБЩО СОБСТВЕН КАПИТАЛ [банки, които не използват МСФО, и банки, които използват МСФО, но не отчитат портфейли]

Таблица 2.Д

Полугодишни консолидирани банкови данни — Капиталова адекватност

| | Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно) | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Раздел 14. | Собствени средства |

Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно)

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно)

Раздел 14.

Собствени средства

| А. | Големи |
| --- | --- |

А.

Големи

| Б. | Средни |
| --- | --- |

Б.

Средни

| В. | Малки |
| --- | --- |

В.

Малки

ОБЩО СОБСТВЕНИ СРЕДСТВА ЗА ЦЕЛИТЕ НА ПЛАТЕЖОСПОСОБНОСТТА

ОБЩО ПЪРВОНАЧАЛНИ СОБСТВЕНИ СРЕДСТВА ЗА ЦЕЛИТЕ НА ОБЩА ПЛАТЕЖОСПОСОБНОСТ

| | Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно) | Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно) | Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Раздел 15. | Капиталови изисквания |

Местни банкови групи (консолидирани) и самостоятелни банки

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани извън ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани извън ЕС (самостоятелно)

Чуждестранни дъщерни дружества, контролирани от ЕС (подконсолидирани или самостоятелно)

Чуждестранни клонове, контролирани от ЕС (самостоятелно)

Раздел 15.

Капиталови изисквания

| А. | Големи |
| --- | --- |

А.

Големи

| Б. | Средни |
| --- | --- |

Б.

Средни

| В. | Малки |
| --- | --- |

В.

Малки

ОБЩО КАПИТАЛОВИ ИЗИСКВАНИЯ

ОБЩО КАПИТАЛОВИ ИЗИСКВАНИЯ ЗА КРЕДИТЕН РИСК, КРЕДИТЕН РИСК ОТ КОНТРАГЕНТА И РИСК ОТ РАЗСЕЙВАНЕ И СВОБОДНИ ДОСТАВКИ

ОБЩО КАПИТАЛОВИ ИЗИСКВАНИЯ ЗА ПОЗИЦИОНЕН РИСК, ВАЛУТЕН РИСК И СТОКОВ РИСК

ОБЩО КАПИТАЛОВИ ИЗИСКВАНИЯ ЗА ОПЕРАТИВНИ РИСКОВЕ

ПРЕХОДНИ И ДРУГИ КАПИТАЛОВИ ИЗИСКВАНИЯ

ЧАСТ 10

Данни за целите на МВФ

Таблица 1

Данни за НЦБ (салда)

| | Местна НЦБ | Резиденти на другите държави членки от еврозоната | ЕЦБ | Останал свят | Неразпределени |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ПАСИВИ |
| 9 | Депозити |

Местна НЦБ

Резиденти на другите държави членки от еврозоната

ЕЦБ

Останал свят

Неразпределени

ПАСИВИ

9

АКТИВИ

| 2 | Кредити |
| --- | --- |

2

в т.ч. депозити, свързани с международни резерви, държани при ЕЦБ (23)

| 3 | Държани дългови ценни книжа |
| --- | --- |

3

| 5 | Собствен капитал |
| --- | --- |

5

Таблица 2

Данни за други ПФИ (салда)

| | Местна НЦБ | Резиденти на другите държави членки от еврозоната | ЕЦБ | Останал свят | Неразпределени |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ПАСИВИ |
| 9 | Депозити |

Местна НЦБ

Резиденти на другите държави членки от еврозоната

ЕЦБ

Останал свят

Неразпределени

ПАСИВИ

9

АКТИВИ

| 2 | Кредити |
| --- | --- |

2

| 3 | Държани дългови ценни книжа |
| --- | --- |

3

| 5 | Собствен капитал |
| --- | --- |

5

ЧАСТ 11

Статистика на други финансови посредници, с изключение на застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове (с изключение на финансови предприятия за секюритизация)

Раздел 1:   Отчетни таблици

Данните, които се отчитат за посредници на ценни книжа и деривати, финансови предприятия, занимаващи се с кредитиране и други финансови посредници, с изключение на застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове, различни от посредници на ценни книжа и деривати и финансови предприятия, занимаващи се с кредитиране (други ДФП), са посочени в таблицата по-долу.

Данни за посредници на ценни книжа и деривати, финансови предприятия, занимаващи се с кредитиране, и други ДФП. Основни индикатори/поясняващи позиции

| Наименование на показателя и матуритетна/географска/секторна разбивка | Посредници на ценни книжа и деривати | Финансови предприятия, занимаващи се с кредитиране | Други ДФП |
| --- | --- | --- | --- |
| АКТИВИ |
| Депозити/свят/общо | Основен | | |
| Кредити/свят/общо | | Основен | |
| Кредити/свят/ПФИ | | Основен | |
| Кредити/свят/НПФИ/общо | | Основен | |
| Кредити/свят/НПФИ/нефинансови предприятия | | Основен | |
| Кредити/свят/НПФИ/домакинства/общо | | Основен | |
| Кредити/свят/НПФИ/домакинства/потребителски кредити | | Основен | |
| Кредити/свят/НПФИ/домакинства/жилищни кредити | | Основен | |
| Кредити/свят/НПФИ/домакинства/други (остатък) | | Основен | |
| Кредити/местни/общо | | Основен | |
| Кредити/местни/ПФИ | | Основен | |
| Кредити/местни/НПФИ/общо | | Основен | |
| Кредити/местни/НПФИ/нефинансови предприятия | | Основен | |
| Кредити/местни/НПФИ/домакинства/общо | | Основен | |
| Кредити/местни/НПФИ/домакинства/потребителски кредити | | Основен | |
| Кредити/местни/НПФИ/домакинства/жилищни кредити | | Основен | |
| Кредити/местни/НПФИ/домакинства/други (остатък) | | Основен | |
| Кредити/от еврозоната — различни от местни/общо | | Основен | |
| Кредити/от еврозоната — различни от местни/ПФИ | | Основен | |
| Кредити/от еврозоната — различни от местни/НПФИ/общо | | Основен | |
| Кредити/от еврозоната — различни от местни/НПФИ/нефинансови предприятия | | Основен | |
| Кредити/от еврозоната — различни от местни/НПФИ/домакинства/общо | | Основен | |
| Кредити/от еврозоната — различни от местни/НПФИ/домакинства/потребителски кредит | | Основен | |
| Кредити/от еврозоната — различни от местни/НПФИ/домакинства/жилищни кредити | | Основен | |
| Кредити/от еврозоната — различни от местни/НПФИ/домакинства/други (остатък) | | Основен | |
| Държани дългови ценни книжа/свят/общо | Основен | Основен | |
| Собствен капитал/свят/общо | Основен | Основен | |
| Акции/дялови единици в инвестиционен фонд/свят/общо | Основен | | |
| Финансови деривати/свят/общо | Основен | | |
| Други активи, включително „Кредити“/свят/общо | Основен | | |
| Други активи, включително „Депозити“, „Парични средства“, „Акции/дялови единици в инвестиционен фонд“, „Нефинансови активи“ и „Финансови деривати“/свят/общо | | Основен | |
| ОБЩО АКТИВИ/ПАСИВИ/свят/общо | Основен | Основен | Допълнителен |
| ПАСИВИ |
| Получени кредити и депозити/свят/общо | Основен | Основен | |
| Емитирани дългови ценни книжа/свят/общо | Основен | Основен | |
| Капитал и резерви/свят/общо | Основен | Основен | |
| Финансови деривати/свят/общо | Основен | | |
| Други задължения/свят/общо | Основен | | |
| Други задължения, включително „Финансови деривати“/свят/общо | | Основен | |

Наименование на показателя и матуритетна/географска/секторна разбивка

Посредници на ценни книжа и деривати

Финансови предприятия, занимаващи се с кредитиране

Други ДФП

АКТИВИ

Депозити/свят/общо

Основен

Кредити/свят/общо

Основен

Кредити/свят/ПФИ

Основен

Кредити/свят/НПФИ/общо

Основен

Кредити/свят/НПФИ/нефинансови предприятия

Основен

Кредити/свят/НПФИ/домакинства/общо

Основен

Кредити/свят/НПФИ/домакинства/потребителски кредити

Основен

Кредити/свят/НПФИ/домакинства/жилищни кредити

Основен

Кредити/свят/НПФИ/домакинства/други (остатък)

Основен

Кредити/местни/общо

Основен

Кредити/местни/ПФИ

Основен

Кредити/местни/НПФИ/общо

Основен

Кредити/местни/НПФИ/нефинансови предприятия

Основен

Кредити/местни/НПФИ/домакинства/общо

Основен

Кредити/местни/НПФИ/домакинства/потребителски кредити

Основен

Кредити/местни/НПФИ/домакинства/жилищни кредити

Основен

Кредити/местни/НПФИ/домакинства/други (остатък)

Основен

Кредити/от еврозоната — различни от местни/общо

Основен

Кредити/от еврозоната — различни от местни/ПФИ

Основен

Кредити/от еврозоната — различни от местни/НПФИ/общо

Основен

Кредити/от еврозоната — различни от местни/НПФИ/нефинансови предприятия

Основен

Кредити/от еврозоната — различни от местни/НПФИ/домакинства/общо

Основен

Кредити/от еврозоната — различни от местни/НПФИ/домакинства/потребителски кредит

Основен

Кредити/от еврозоната — различни от местни/НПФИ/домакинства/жилищни кредити

Основен

Кредити/от еврозоната — различни от местни/НПФИ/домакинства/други (остатък)

Основен

Държани дългови ценни книжа/свят/общо

Основен

Основен

Собствен капитал/свят/общо

Основен

Основен

Акции/дялови единици в инвестиционен фонд/свят/общо

Основен

Финансови деривати/свят/общо

Основен

Други активи, включително „Кредити“/свят/общо

Основен

Други активи, включително „Депозити“, „Парични средства“, „Акции/дялови единици в инвестиционен фонд“, „Нефинансови активи“ и „Финансови деривати“/свят/общо

Основен

ОБЩО АКТИВИ/ПАСИВИ/свят/общо

Основен

Основен

Допълнителен

ПАСИВИ

Получени кредити и депозити/свят/общо

Основен

Основен

Емитирани дългови ценни книжа/свят/общо

Основен

Основен

Капитал и резерви/свят/общо

Основен

Основен

Финансови деривати/свят/общо

Основен

Други задължения/свят/общо

Основен

Други задължения, включително „Финансови деривати“/свят/общо

Основен

Раздел 2:   Категории инструменти и правила за оценка

В съответствие с ЕСС 2010 като правило активите и пасивите трябва да се оценяват, като се използват текущите пазарни цени на датата, за която се отнася балансът. Депозитите и кредитите трябва да се отчитат по номинална стойност, с изключение на начислените лихви.

Активи

Общо активи/пасиви: общите активи трябва да са равни на сумата от всички показатели, отделно определени в активите на баланса, и също трябва да са равни на общите пасиви.

| 1. | Депозити: този показател (24) се състои от две главни подкатегории: прехвърляеми депозити и други депозити. Притежаваната валута трябва също да се включи в този показател.
  Правила за оценяване: в съответствие с общия принцип на текущо счетоводно начисляване лихви, получени по депозити, се записват в баланса при начисляването им, т.е. на база начисляване, а не когато фактически се получават или изплащат, т.е. на база наличност. Начислените лихви по депозити трябва да се класифицират на брутна база в категория „Други активи“.
  В случая на финансови предприятия, занимаващи се с кредитиране, този показател се отнася към „Други активи“. |
| --- | --- |

1.

Депозити: този показател (24) се състои от две главни подкатегории: прехвърляеми депозити и други депозити. Притежаваната валута трябва също да се включи в този показател.

Правила за оценяване: в съответствие с общия принцип на текущо счетоводно начисляване лихви, получени по депозити, се записват в баланса при начисляването им, т.е. на база начисляване, а не когато фактически се получават или изплащат, т.е. на база наличност. Начислените лихви по депозити трябва да се класифицират на брутна база в категория „Други активи“.

В случая на финансови предприятия, занимаващи се с кредитиране, този показател се отнася към „Други активи“.

| 2. | Кредити: този показател се състои от:






  — | кредити, отпуснати на домакинства под формата на потребителски кредит, т.е. кредити, отпуснати предимно за лично ползване при потреблението на стоки и услуги; жилищни кредити, т.е. кредит, отпуснат с цел инвестиране в жилище, за собствено ползване или наем, включително строителство и ремонти; и други, т.е. кредити, отпуснати за цели, различни от потребление и закупуване на жилище, като например търговска дейност, консолидация на дългове, образование и др. |
| --- | --- | --- |

2.

Кредити: този показател се състои от:

—

кредити, отпуснати на домакинства под формата на потребителски кредит, т.е. кредити, отпуснати предимно за лично ползване при потреблението на стоки и услуги; жилищни кредити, т.е. кредит, отпуснат с цел инвестиране в жилище, за собствено ползване или наем, включително строителство и ремонти; и други, т.е. кредити, отпуснати за цели, различни от потребление и закупуване на жилище, като например търговска дейност, консолидация на дългове, образование и др.

| — | финансов лизинг, отпуснат на трети лица, |
| --- | --- |

—

финансов лизинг, отпуснат на трети лица,

| — | лоши кредити, които още не са погасени или отписани, |
| --- | --- |

—

лоши кредити, които още не са погасени или отписани,

| — | държани непрехвърляеми ценни книжа, |
| --- | --- |

—

държани непрехвърляеми ценни книжа,

| — | подчинен дълг под формата на кредити. |
| --- | --- |

—

подчинен дълг под формата на кредити.

За подкатегория „Посредници на ценни книжа и деривати“ кредитите се отнасят към „Други активи“.

Правила за оценяване: кредити, отпуснати от ДФП, трябва да се записват бруто с всички свързани провизии, както общи, така и специални, докато кредитите се отпишат от отчетната институция, в който момент кредитите се изваждат от баланса.

В съответствие с общия принцип на текущо счетоводно начисляване лихви, получени от кредити, се записват в баланса при начисляването им, т.е. на база начисляване, а не когато фактически се получават или изплащат, т.е. на база наличност. Начислените лихви по кредити се класифицират на брутна база в категорията „Други активи“.

| 3. | Дългови ценни книжа: този показател включва държани дългови ценни книжа, които са прехвърляеми финансови инструменти, служещи за доказване на дълг, обикновено търгувани на вторични пазари или за които може да бъде заета обратна позиция на пазара и които не дават на титуляря някакви права на собственост срещу емитиращата институция. Включват се търгуеми кредити, станали прехвърляеми на организиран пазар, при условие че има доказателства за търговия на вторичен пазар, в това число наличие на маркет-мейкъри и често котиране на разликата между цените „купува“ и „продава“ на финансовия актив.
  Правила за оценяване: в съответствие с ЕСС 2010, дългови ценни книжа се отчитат по пазарна стойност. |
| --- | --- |

3.

Дългови ценни книжа: този показател включва държани дългови ценни книжа, които са прехвърляеми финансови инструменти, служещи за доказване на дълг, обикновено търгувани на вторични пазари или за които може да бъде заета обратна позиция на пазара и които не дават на титуляря някакви права на собственост срещу емитиращата институция. Включват се търгуеми кредити, станали прехвърляеми на организиран пазар, при условие че има доказателства за търговия на вторичен пазар, в това число наличие на маркет-мейкъри и често котиране на разликата между цените „купува“ и „продава“ на финансовия актив.

Правила за оценяване: в съответствие с ЕСС 2010, дългови ценни книжа се отчитат по пазарна стойност.

| 4. | Собствен капитал: собственият капитал представлява права на собственост в предприятия или квазикорпорации. Такива финансови активи обикновено дават на титулярите право на дял в печалбите на предприятията или квазикорпорациите и на дял от техните нетни активи в случай на ликвидация. Собственият капитал не включва акции/дялови единици в инвестиционен фонд.
  Този показател включва:






  — | котирани акции: капиталови ценни книжа, листвани на борса. Такава борса може да бъде призната фондова борса или друга форма на вторичен пазар. Котирани акции се наричат още листвани акции. Наличието на котирани цени на акции, котирани на дадена борса, означава, че текущите пазарни цени са обикновено на разположение (ЕСС 2010, параграф 5.146), |
| --- | --- | --- |

4.

Собствен капитал: собственият капитал представлява права на собственост в предприятия или квазикорпорации. Такива финансови активи обикновено дават на титулярите право на дял в печалбите на предприятията или квазикорпорациите и на дял от техните нетни активи в случай на ликвидация. Собственият капитал не включва акции/дялови единици в инвестиционен фонд.

Този показател включва:

—

котирани акции: капиталови ценни книжа, листвани на борса. Такава борса може да бъде призната фондова борса или друга форма на вторичен пазар. Котирани акции се наричат още листвани акции. Наличието на котирани цени на акции, котирани на дадена борса, означава, че текущите пазарни цени са обикновено на разположение (ЕСС 2010, параграф 5.146),

| — | некотирани акции: капиталови ценни книжа, които не са листвани на борса (ЕСС 2010, параграф 5.147), |
| --- | --- |

—

некотирани акции: капиталови ценни книжа, които не са листвани на борса (ЕСС 2010, параграф 5.147),

| — | други видове собствен капитал: всички форми на собствен капитал, които не са котирани или некотирани акции (ЕСС 2010, параграфи 5.153 — 5.154). |
| --- | --- |

—

други видове собствен капитал: всички форми на собствен капитал, които не са котирани или некотирани акции (ЕСС 2010, параграфи 5.153 — 5.154).

Правила за оценяване: в съответствие с ЕСС 2010 собствен капитал се отчита по пазарна стойност.

| 5. | Акции/дялови единици в инвестиционни фондове: този показател включва акции/дялови единици, емитирани от ФПП и инвестиционни фондове, различни от ФПП.
  За подкатегорията „Финансови предприятия, занимаващи се с кредитиране“ акциите/дяловите единици в инвестиционен фонд се отнасят към „Други активи“.
  Правила за оценяване: в съответствие с ЕСС 2010 акциите/дяловите единици в инвестиционен фонд се отчитат по пазарна стойност. |
| --- | --- |

5.

Акции/дялови единици в инвестиционни фондове: този показател включва акции/дялови единици, емитирани от ФПП и инвестиционни фондове, различни от ФПП.

За подкатегорията „Финансови предприятия, занимаващи се с кредитиране“ акциите/дяловите единици в инвестиционен фонд се отнасят към „Други активи“.

Правила за оценяване: в съответствие с ЕСС 2010 акциите/дяловите единици в инвестиционен фонд се отчитат по пазарна стойност.

| 6. | Финансови деривати: този показател включва:






  — | опции, |
| --- | --- | --- |

6.

Финансови деривати: този показател включва:

—

опции,

| — | варанти, |
| --- | --- |

—

варанти,

| — | фючърси, |
| --- | --- |

—

фючърси,

| — | форуърди, |
| --- | --- |

—

форуърди,

| — | суапове, |
| --- | --- |

—

суапове,

| — | кредитни деривати. |
| --- | --- |

—

кредитни деривати.

В случая на финансови предприятия, занимаващи се с кредитиране, този показател се отнася към „Други активи“.

Финансовите деривати се записват в баланса по пазарна стойност на брутна база. Индивидуални договори за деривати с положителни пазарни стойности се записват в актива на баланса, а договори с отрицателни пазарни стойности се записват в пасива на баланса. Брутни фючърсни ангажименти, произтичащи от договори за деривати, не се вписват като балансови показатели. Финансови деривати могат да бъдат записвани на нетна база в съответствие с различни методи за оценяване. В случай че има само нетни позиции или позициите се записват по стойност, различна от пазарната стойност, отчитат се тези позиции. Този показател не включва финансови деривати, които не подлежат на отчитане в баланса съобразно националните правила.

| 7. | Други активи: това е остатъчен показател в актива на баланса, определен като „Активи, които не са включени другаде“. Този показател обхваща активи, като вземания по лихви, начислени върху кредити/депозити и начислен наем върху сгради, дивиденти за получаване, вземания за суми, които не са свързани с основната дейност на ДФП, брутни вземания по отношение на разчетни сметки, брутни вземания по отношение на транзитни сметки, други активи, които не са самостоятелно обособени, като например нефинансови активи (включително дълготрайни активи), кредити и депозити, в зависимост от подкатегорията на ДФП. |
| --- | --- |

7.

Други активи: това е остатъчен показател в актива на баланса, определен като „Активи, които не са включени другаде“. Този показател обхваща активи, като вземания по лихви, начислени върху кредити/депозити и начислен наем върху сгради, дивиденти за получаване, вземания за суми, които не са свързани с основната дейност на ДФП, брутни вземания по отношение на разчетни сметки, брутни вземания по отношение на транзитни сметки, други активи, които не са самостоятелно обособени, като например нефинансови активи (включително дълготрайни активи), кредити и депозити, в зависимост от подкатегорията на ДФП.

Пасиви

Общо активи/пасиви: общите пасиви трябва да са равни на сумата на всички показатели, обособени отделно в пасива на баланса, и едновременно с това са равни на общите активи (вж. също показателя в актива „Общо активи/пасиви“).

| 1. | Получени кредити и депозити: този показател се състои от:






  — | депозити: прехвърляеми депозити и други депозити (вж. „Активи“), направени при ДФП. Тези депозити по принцип се извършват от ПФИ, |
| --- | --- | --- |

1.

Получени кредити и депозити: този показател се състои от:

—

депозити: прехвърляеми депозити и други депозити (вж. „Активи“), направени при ДФП. Тези депозити по принцип се извършват от ПФИ,

| — | кредити: кредити, предоставени на ДФП, които се доказват с непрехвърляеми документи или не се доказват с документи. |
| --- | --- |

—

кредити: кредити, предоставени на ДФП, които се доказват с непрехвърляеми документи или не се доказват с документи.

| 2. | Емитирани дългови ценни книжа: ценни книжа, различни от собствен капитал, емитирани от ДФП, които обикновено са прехвърляеми инструменти, търгувани на вторични пазари, или за които може да бъде заета обратна позиция на пазара и които не дават на титуляря някакви права на собственост върху емитиращата институция. |
| --- | --- |

2.

Емитирани дългови ценни книжа: ценни книжа, различни от собствен капитал, емитирани от ДФП, които обикновено са прехвърляеми инструменти, търгувани на вторични пазари, или за които може да бъде заета обратна позиция на пазара и които не дават на титуляря някакви права на собственост върху емитиращата институция.

| 3. | Капитал и резерви: този показател обхваща сумите, произтичащи от емитирането на акционерен капитал от ДФП за акционери или други собственици, представляващи за титуляря правото на собственост в ДФП и по принцип правото на дял от неговите печалби и на дял от неговото имущество в случай на ликвидация. Включени са също и средствата, получени от неразпределени печалби, или средства, заделени от ДФП в очакване на вероятни бъдещи плащания и задължения. Тук се включват:






  — | акционерен капитал, |
| --- | --- | --- |

3.

Капитал и резерви: този показател обхваща сумите, произтичащи от емитирането на акционерен капитал от ДФП за акционери или други собственици, представляващи за титуляря правото на собственост в ДФП и по принцип правото на дял от неговите печалби и на дял от неговото имущество в случай на ликвидация. Включени са също и средствата, получени от неразпределени печалби, или средства, заделени от ДФП в очакване на вероятни бъдещи плащания и задължения. Тук се включват:

—

акционерен капитал,

| — | неразпределена печалба или средства, |
| --- | --- |

—

неразпределена печалба или средства,

| — | специални и общи провизии за загуби от кредити, ценни книжа и други видове активи, |
| --- | --- |

—

специални и общи провизии за загуби от кредити, ценни книжа и други видове активи,

| — | оперативна печалба/загуба. |
| --- | --- |

—

оперативна печалба/загуба.

| 4. | Финансови деривати: виж показател „Финансови деривати“ в актива. |
| --- | --- |

4.

Финансови деривати: виж показател „Финансови деривати“ в актива.

| 5. | Други пасиви: това е остатъчният показател в пасива на баланса, определен като „Пасиви, които не са включени другаде“. Този показател обхваща пасиви, като брутни суми, платими по отношение на разчетни сметки, брутни суми, платими по отношение на транзитни сметки, начислени лихви, платими по депозити, дивиденти за плащане, дължими суми, които не са свързани с основната дейност на ДФП, провизии, представляващи задължения към трети страни, плащания на маржове по договори с деривати, представляващи парично обезпечение, предоставено за защита срещу кредитен риск, но оставащо в собственост на вложителя и подлежащо на възстановяване на вложителя, когато бъде прекратено действието на договора, нетни позиции, произтичащи от отдаване на кредит на ценни книжа без парично обезпечение, нетни суми, платими по отношение на бъдещ сетълмент на трансакции с ценни книжа; други пасиви, необособени самостоятелно, например — дългови ценни книжа, финансови деривати в зависимост от подкатегорията на ДФП. |
| --- | --- |

5.

Други пасиви: това е остатъчният показател в пасива на баланса, определен като „Пасиви, които не са включени другаде“. Този показател обхваща пасиви, като брутни суми, платими по отношение на разчетни сметки, брутни суми, платими по отношение на транзитни сметки, начислени лихви, платими по депозити, дивиденти за плащане, дължими суми, които не са свързани с основната дейност на ДФП, провизии, представляващи задължения към трети страни, плащания на маржове по договори с деривати, представляващи парично обезпечение, предоставено за защита срещу кредитен риск, но оставащо в собственост на вложителя и подлежащо на възстановяване на вложителя, когато бъде прекратено действието на договора, нетни позиции, произтичащи от отдаване на кредит на ценни книжа без парично обезпечение, нетни суми, платими по отношение на бъдещ сетълмент на трансакции с ценни книжа; други пасиви, необособени самостоятелно, например — дългови ценни книжа, финансови деривати в зависимост от подкатегорията на ДФП.

Раздел 3:   Национални пояснителни бележки

| 1. | Източници на данни/система за събиране на данни: тук се включват:






  — | източници на данни, използвани за съставянето на статистика на ДФП, например статистически служби, пряко отчитане от ДФП и/или управителите на фондове, |
| --- | --- | --- |

1.

Източници на данни/система за събиране на данни: тук се включват:

—

източници на данни, използвани за съставянето на статистика на ДФП, например статистически служби, пряко отчитане от ДФП и/или управителите на фондове,

| — | подробна информация относно системите за събиране на данни, например: незадължителни отчети, бизнес проучвания, извлечения, отчетност при наличието на определени прагове и оценяване на генералната съвкупност на база на извадката. |
| --- | --- |

—

подробна информация относно системите за събиране на данни, например: незадължителни отчети, бизнес проучвания, извлечения, отчетност при наличието на определени прагове и оценяване на генералната съвкупност на база на извадката.

| 2. | Процедури за съставяне: описва се методът, използван за съставяне на данните, например подробно описание на направените приблизителни оценки/предположения и начинът на агрегиране на редове, ако два реда имат различна периодичност. |
| --- | --- |

2.

Процедури за съставяне: описва се методът, използван за съставяне на данните, например подробно описание на направените приблизителни оценки/предположения и начинът на агрегиране на редове, ако два реда имат различна периодичност.

| 3. | Правна рамка: предоставя се пълна информация относно националната правна рамка на институциите. Връзките със законодателството на Съюза се описват изрично. Ако няколко вида институции са включени в една и съща категория, предоставя се информация за всички видове институции. |
| --- | --- |

3.

Правна рамка: предоставя се пълна информация относно националната правна рамка на институциите. Връзките със законодателството на Съюза се описват изрично. Ако няколко вида институции са включени в една и съща категория, предоставя се информация за всички видове институции.

| 4. | Отклонения от инструкциите за отчетност на ЕЦБ: НЦБ трябва да предоставят информация за отклоненията от инструкциите за отчетност.
  Отклонения от инструкциите за отчетност могат да възникнат по отношение на:






  — | разбивката по инструменти: обхватът на инструменти може да се различава от инструкциите за отчетност на ЕЦБ, например два различни инструмента не могат да бъдат идентифицирани поотделно, |
| --- | --- | --- |

4.

Отклонения от инструкциите за отчетност на ЕЦБ: НЦБ трябва да предоставят информация за отклоненията от инструкциите за отчетност.

Отклонения от инструкциите за отчетност могат да възникнат по отношение на:

—

разбивката по инструменти: обхватът на инструменти може да се различава от инструкциите за отчетност на ЕЦБ, например два различни инструмента не могат да бъдат идентифицирани поотделно,

| — | географската разбивка, |
| --- | --- |

—

географската разбивка,

| — | секторната разбивка, |
| --- | --- |

—

секторната разбивка,

| — | методите на оценка. |
| --- | --- |

—

методите на оценка.

| 5. | Съвкупност от отчетни единици: НЦБ могат да класифицират в отделна подкатегория на ДФП всички институции, отговарящи на определението за ДФП. Те трябва да опишат всички институции, включени или изключени от всяка подкатегория на ДФП. Ако е възможно, НЦБ трябва да предоставят приблизителни оценки на обхвата на данните по отношение на общите активи на съвкупността от отчетни единици. |
| --- | --- |

5.

Съвкупност от отчетни единици: НЦБ могат да класифицират в отделна подкатегория на ДФП всички институции, отговарящи на определението за ДФП. Те трябва да опишат всички институции, включени или изключени от всяка подкатегория на ДФП. Ако е възможно, НЦБ трябва да предоставят приблизителни оценки на обхвата на данните по отношение на общите активи на съвкупността от отчетни единици.

| 6. | Прекъсвания в историческите редове: описват се прекъсванията и основните промени в събирането, обхвата на отчетността, отчетните схеми и съставянето на историческите редове. В случай на прекъсвания се посочва степента, до която старите и новите данни се считат за съпоставими. |
| --- | --- |

6.

Прекъсвания в историческите редове: описват се прекъсванията и основните промени в събирането, обхвата на отчетността, отчетните схеми и съставянето на историческите редове. В случай на прекъсвания се посочва степента, до която старите и новите данни се считат за съпоставими.

| 7. | Други коментари: всякакви други относими коментари или означения. |
| --- | --- |

7.

Други коментари: всякакви други относими коментари или означения.

ЧАСТ 12

Статистика на емисиите ценни книжа

Раздел 1:   Въведение

Статистиката на емисиите ценни книжа за еврозоната представя два основни агрегата:

| — | всички емисии на резиденти от еврозоната във всяка валута, и |
| --- | --- |

—

всички емисии на резиденти от еврозоната във всяка валута, и

| — | всички емисии в евро по света — както местни, така и международни. |
| --- | --- |

—

всички емисии в евро по света — както местни, така и международни.

Прави се принципно разграничение въз основа на постоянното пребиваване на емитента, при което НЦБ от Евросистемата покриват колективно всички емисии на резидентите от еврозоната. Банката за международни разплащания (БМР) отчита емисиите на „Останал свят“, отнасящи се до всички нерезиденти на еврозоната (включително международни организации).

Таблицата по-долу обобщава изискванията за отчетност.

| | Емисии на ценни книжа |
| --- | --- |
| По резиденти на еврозоната
  (всяка НЦБ отчита местните резиденти на своята страна) | По резиденти на останалия свят
  (БМР/НЦБ) |
| Държави членки извън еврозоната | Други държави |
| В евро/национални деноминации | Блок А | Блок В |
| В други валути (**************) | Блок C | Блок D
  не се изисква |

Емисии на ценни книжа

По резиденти на еврозоната

(всяка НЦБ отчита местните резиденти на своята страна)

По резиденти на останалия свят

(БМР/НЦБ)

Държави членки извън еврозоната

Други държави

В евро/национални деноминации

Блок А

Блок В

В други валути (**************)

Блок C

Блок D

не се изисква

Раздел 2:   Изисквания за отчетност

Таблица 1

Отчетна форма (Блок А) за НЦБ (***************)

| | ЕМИТЕНТИ — МЕСТНИ РЕЗИДЕНТИ//ЕВРО/НАЦИОНАЛНИ ДЕНОМИНАЦИИ |
| --- | --- |
| Непогасени суми | Брутни емисии | Обратни изкупувания | Нетни емисии |
| | A1 | A2 | A3 | A4 |
| 1.   КРАТКОСРОЧНИ ДЪЛГОВИ ЦЕННИ КНИЖА |
| Общо | S1 | S51 | S101 | S151 |
| ЕЦБ/НЦБ | S2 | S52 | S102 | S152 |
| ПФИ, различни от централни банки | S3 | S53 | S103 | S153 |
| Други финансови посредници | S4 | S54 | S104 | S154 |
| Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове | S5 | S55 | S102 | S155 |
| Нефинансови предприятия | S6 | S56 | S106 | S156 |
| Централно държавно управление | S7 | S57 | S107 | S157 |
| Федерално и местно държавно управление | S8 | S58 | S108 | S158 |
| Фондове за социална сигурност | S9 | S59 | S109 | S159 |
| | | | | |
| 2.   ДЪЛГОСРОЧНИ ДЪЛГОВИ ЦЕННИ КНИЖА |
| Общо | S10 | S60 | S110 | S160 |
| ЕЦБ/НЦБ | S11 | S61 | S111 | S161 |
| ПФИ, различни от централни банки | S12 | S62 | S112 | S162 |
| Други финансови посредници | S13 | S63 | S113 | S163 |
| Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове | S14 | S64 | S114 | S164 |
| Нефинансови предприятия | S15 | S65 | S115 | S165 |
| Централно държавно управление | S16 | S66 | S116 | S166 |
| Федерално и местно държавно управление | S17 | S67 | S117 | S167 |
| Фондове за социална сигурност | S18 | S68 | S118 | S168 |
| | | | | |
| 2.1   в т.ч. емисии с фиксиран лихвен процент |
| Общо | S19 | S69 | S119 | S169 |
| ЕЦБ/НЦБ | S20 | S70 | S120 | S170 |
| ПФИ, различни от централни банки | S21 | S71 | S121 | S171 |
| Други финансови посредници | S22 | S72 | S122 | S172 |
| Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове | S23 | S73 | S123 | S173 |
| Нефинансови предприятия | S24 | S74 | S124 | S174 |
| Централно държавно управление | S25 | S75 | S125 | S175 |
| Федерално и местно държавно управление | S26 | S76 | S126 | S176 |
| Фондове за социална сигурност | S27 | S77 | S127 | S177 |
| | | | | |
| 2.2   в т.ч. емисии с плаващ лихвен процент: |
| Общо | S28 | S78 | S128 | S178 |
| ЕЦБ/НЦБ | S29 | S79 | S129 | S179 |
| ПФИ, различни от централни банки | S30 | S80 | S130 | S180 |
| Други финансови посредници | S31 | S31 | S81 | S181 |
| Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове | S32 | S82 | S132 | S182 |
| Нефинансови предприятия | S33 | S83 | S133 | S183 |
| Централно държавно управление | S34 | S84 | S134 | S184 |
| Федерално и местно държавно управление | S35 | S85 | S135 | S185 |
| Фондове за социална сигурност | S36 | S86 | S136 | S186 |
| | | | | |
| 2.3   в т.ч. облигации с нулев купон: |
| Общо | S37 | S87 | S137 | S187 |
| ЕЦБ/НЦБ | S38 | S88 | S138 | S188 |
| ПФИ, различни от централни банки | S39 | S89 | S139 | S189 |
| Други финансови посредници | S40 | S90 | S140 | S190 |
| Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове | S41 | S91 | S141 | S191 |
| Нефинансови предприятия | S42 | S92 | S142 | S192 |
| Централно държавно управление | S43 | S93 | S143 | S193 |
| Федерално и местно държавно управление | S44 | S94 | S144 | S194 |
| Фондове за социална сигурност | S45 | S95 | S145 | S195 |
| | | | | |
| 3.   КОТИРАНИ АКЦИИ
   (****************) |
| Общо | S46 | S96 | S146 | S196 |
| ПФИ, различни от централни банки | S47 | S97 | S147 | S197 |
| Други финансови посредници | S48 | S98 | S148 | S198 |
| Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове | S49 | S99 | S149 | S199 |
| Нефинансови предприятия | S50 | S100 | S150 | S200 |
| | | | | |

ЕМИТЕНТИ — МЕСТНИ РЕЗИДЕНТИ//ЕВРО/НАЦИОНАЛНИ ДЕНОМИНАЦИИ

Непогасени суми

Брутни емисии

Обратни изкупувания

Нетни емисии

A1

A2

A3

A4

1.   КРАТКОСРОЧНИ ДЪЛГОВИ ЦЕННИ КНИЖА

Общо

S1

S51

S101

S151

ЕЦБ/НЦБ

S2

S52

S102

S152

ПФИ, различни от централни банки

S3

S53

S103

S153

Други финансови посредници

S4

S54

S104

S154

Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове

S5

S55

S102

S155

Нефинансови предприятия

S6

S56

S106

S156

Централно държавно управление

S7

S57

S107

S157

Федерално и местно държавно управление

S8

S58

S108

S158

Фондове за социална сигурност

S9

S59

S109

S159

2.   ДЪЛГОСРОЧНИ ДЪЛГОВИ ЦЕННИ КНИЖА

Общо

S10

S60

S110

S160

ЕЦБ/НЦБ

S11

S61

S111

S161

ПФИ, различни от централни банки

S12

S62

S112

S162

Други финансови посредници

S13

S63

S113

S163

Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове

S14

S64

S114

S164

Нефинансови предприятия

S15

S65

S115

S165

Централно държавно управление

S16

S66

S116

S166

Федерално и местно държавно управление

S17

S67

S117

S167

Фондове за социална сигурност

S18

S68

S118

S168

2.1   в т.ч. емисии с фиксиран лихвен процент

Общо

S19

S69

S119

S169

ЕЦБ/НЦБ

S20

S70

S120

S170

ПФИ, различни от централни банки

S21

S71

S121

S171

Други финансови посредници

S22

S72

S122

S172

Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове

S23

S73

S123

S173

Нефинансови предприятия

S24

S74

S124

S174

Централно държавно управление

S25

S75

S125

S175

Федерално и местно държавно управление

S26

S76

S126

S176

Фондове за социална сигурност

S27

S77

S127

S177

2.2   в т.ч. емисии с плаващ лихвен процент:

Общо

S28

S78

S128

S178

ЕЦБ/НЦБ

S29

S79

S129

S179

ПФИ, различни от централни банки

S30

S80

S130

S180

Други финансови посредници

S31

S31

S81

S181

Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове

S32

S82

S132

S182

Нефинансови предприятия

S33

S83

S133

S183

Централно държавно управление

S34

S84

S134

S184

Федерално и местно държавно управление

S35

S85

S135

S185

Фондове за социална сигурност

S36

S86

S136

S186

2.3   в т.ч. облигации с нулев купон:

Общо

S37

S87

S137

S187

ЕЦБ/НЦБ

S38

S88

S138

S188

ПФИ, различни от централни банки

S39

S89

S139

S189

Други финансови посредници

S40

S90

S140

S190

Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове

S41

S91

S141

S191

Нефинансови предприятия

S42

S92

S142

S192

Централно държавно управление

S43

S93

S143

S193

Федерално и местно държавно управление

S44

S94

S144

S194

Фондове за социална сигурност

S45

S95

S145

S195

3.   КОТИРАНИ АКЦИИ
   (****************)

Общо

S46

S96

S146

S196

ПФИ, различни от централни банки

S47

S97

S147

S197

Други финансови посредници

S48

S98

S148

S198

Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове

S49

S99

S149

S199

Нефинансови предприятия

S50

S100

S150

S200

Таблица 2

Отчетна форма (Блок C) за НЦБ

| | ЕМИТЕНТИ — МЕСТНИ РЕЗИДЕНТИ//ДРУГИ ВАЛУТИ |
| --- | --- |
| Непогасени суми | Брутни емисии | Обратни изкупувания | Нетни емисии |
| | C1 | C2 | C3 | C4 |
| 4.   КРАТКОСРОЧНИ ДЪЛГОВИ ЦЕННИ КНИЖА |
| Общо | S201 | S241 | S281 | S321 |
| ПФИ, различни от централни банки | S202 | S242 | S282 | S322 |
| Други финансови посредници | S203 | S243 | S283 | S323 |
| Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове | S204 | S244 | S284 | S324 |
| Нефинансови предприятия | S205 | S245 | S285 | S325 |
| Централно държавно управление | S206 | S246 | S286 | S326 |
| Федерално и местно държавно управление | S207 | S247 | S287 | S327 |
| Фондове за социална сигурност | S208 | S248 | S288 | S328 |
| | | | | |
| 5.   ДЪЛГОСРОЧНИ ДЪЛГОВИ ЦЕННИ КНИЖА |
| Общо | S209 | S249 | S289 | S329 |
| ПФИ, различни от централни банки | S210 | S250 | S290 | S330 |
| Други финансови посредници | S211 | S251 | S291 | S331 |
| Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове | S212 | S252 | S292 | S332 |
| Нефинансови предприятия | S213 | S253 | S293 | S333 |
| Централно държавно управление | S214 | S254 | S294 | S334 |
| Федерално и местно държавно управление | S215 | S255 | S295 | S335 |
| Фондове за социална сигурност | S216 | S256 | S296 | S336 |
| | | | | |
| 5.1.   в т.ч. емисии с фиксиран лихвен процент |
| Общо | S217 | S257 | S297 | S337 |
| ПФИ, различни от централни банки | S218 | S258 | S298 | S338 |
| Други финансови посредници | S219 | S259 | S299 | S339 |
| Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове | S220 | S260 | S300 | S340 |
| Нефинансови предприятия | S221 | S261 | S301 | S341 |
| Централно държавно управление | S222 | S262 | S302 | S342 |
| Федерално и местно държавно управление | S223 | S263 | S303 | S343 |
| Фондове за социална сигурност | S224 | S264 | S304 | S344 |
| | | | | |
| 5.2.   в т.ч. емисии с плаващ лихвен процент: |
| Общо | S225 | S265 | S305 | S345 |
| ПФИ, различни от централни банки | S226 | S266 | S306 | S346 |
| Други финансови посредници | S227 | S267 | S307 | S347 |
| Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове | S228 | S268 | S308 | S348 |
| Нефинансови предприятия | S229 | S269 | S309 | S349 |
| Централно държавно управление | S230 | S270 | S310 | S350 |
| Федерално и местно държавно управление | S231 | S271 | S311 | S351 |
| Фондове за социална сигурност | S232 | S272 | S312 | S352 |
| | | | | |
| 5.3.   в т.ч. облигации с нулев купон: |
| Общо | S233 | S273 | S313 | S353 |
| ПФИ, различни от централни банки | S234 | S274 | S314 | S354 |
| Други финансови посредници | S235 | S275 | S315 | S355 |
| Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове | S236 | S276 | S316 | S356 |
| Нефинансови предприятия | S237 | S277 | S317 | S357 |
| Централно държавно управление | S238 | S278 | S318 | S358 |
| Федерално и местно държавно управление | S239 | S279 | S319 | S359 |
| Фондове за социална сигурност | S240 | S280 | S320 | S360 |

ЕМИТЕНТИ — МЕСТНИ РЕЗИДЕНТИ//ДРУГИ ВАЛУТИ

Непогасени суми

Брутни емисии

Обратни изкупувания

Нетни емисии

C1

C2

C3

C4

4.   КРАТКОСРОЧНИ ДЪЛГОВИ ЦЕННИ КНИЖА

Общо

S201

S241

S281

S321

ПФИ, различни от централни банки

S202

S242

S282

S322

Други финансови посредници

S203

S243

S283

S323

Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове

S204

S244

S284

S324

Нефинансови предприятия

S205

S245

S285

S325

Централно държавно управление

S206

S246

S286

S326

Федерално и местно държавно управление

S207

S247

S287

S327

Фондове за социална сигурност

S208

S248

S288

S328

5.   ДЪЛГОСРОЧНИ ДЪЛГОВИ ЦЕННИ КНИЖА

Общо

S209

S249

S289

S329

ПФИ, различни от централни банки

S210

S250

S290

S330

Други финансови посредници

S211

S251

S291

S331

Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове

S212

S252

S292

S332

Нефинансови предприятия

S213

S253

S293

S333

Централно държавно управление

S214

S254

S294

S334

Федерално и местно държавно управление

S215

S255

S295

S335

Фондове за социална сигурност

S216

S256

S296

S336

5.1.   в т.ч. емисии с фиксиран лихвен процент

Общо

S217

S257

S297

S337

ПФИ, различни от централни банки

S218

S258

S298

S338

Други финансови посредници

S219

S259

S299

S339

Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове

S220

S260

S300

S340

Нефинансови предприятия

S221

S261

S301

S341

Централно държавно управление

S222

S262

S302

S342

Федерално и местно държавно управление

S223

S263

S303

S343

Фондове за социална сигурност

S224

S264

S304

S344

5.2.   в т.ч. емисии с плаващ лихвен процент:

Общо

S225

S265

S305

S345

ПФИ, различни от централни банки

S226

S266

S306

S346

Други финансови посредници

S227

S267

S307

S347

Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове

S228

S268

S308

S348

Нефинансови предприятия

S229

S269

S309

S349

Централно държавно управление

S230

S270

S310

S350

Федерално и местно държавно управление

S231

S271

S311

S351

Фондове за социална сигурност

S232

S272

S312

S352

5.3.   в т.ч. облигации с нулев купон:

Общо

S233

S273

S313

S353

ПФИ, различни от централни банки

S234

S274

S314

S354

Други финансови посредници

S235

S275

S315

S355

Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове

S236

S276

S316

S356

Нефинансови предприятия

S237

S277

S317

S357

Централно държавно управление

S238

S278

S318

S358

Федерално и местно държавно управление

S239

S279

S319

S359

Фондове за социална сигурност

S240

S280

S320

S360

Таблица 3

Отчетна форма (Блок B) за БМР

| | ЕМИТЕНТИ — РЕЗИДЕНТИ ОТ ОСТАНАЛ СВЯТ//ЕВРО/НАЦИОНАЛНИ ДЕНОМИНАЦИИ |
| --- | --- |
| Непогасени суми | Брутни емисии | Обратни изкупувания |
| | B1 | B2 | B3 |
| 6.   КРАТКОСРОЧНИ ДЪЛГОВИ ЦЕННИ КНИЖА |
| Общо | S361 | S411 | S461 |
| НЦБ | S362 | S412 | S462 |
| ПФИ, различни от централни банки | S363 | S413 | S463 |
| Други финансови посредници | S364 | S414 | S464 |
| Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове | S365 | S415 | S465 |
| Нефинансови предприятия | S366 | S416 | S466 |
| Централно държавно управление | S367 | S417 | S467 |
| Федерално и местно държавно управление | S368 | S418 | S468 |
| Фондове за социална сигурност | S369 | S419 | S469 |
| Международни организации | S370 | S420 | S470 |
| | | | |
| 7.   ДЪЛГОСРОЧНИ ДЪЛГОВИ ЦЕННИ КНИЖА |
| Общо | S371 | S421 | S471 |
| НЦБ | S372 | S422 | S472 |
| ПФИ, различни от централни банки | S373 | S423 | S473 |
| Други финансови посредници | S374 | S424 | S474 |
| Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове | S375 | S425 | S475 |
| Нефинансови предприятия | S376 | S426 | S476 |
| Централно държавно управление | S377 | S427 | S477 |
| Федерално и местно държавно управление | S378 | S428 | S478 |
| Фондове за социална сигурност | S379 | S429 | S479 |
| Международни организации | S380 | S430 | S480 |
| | | | |
| 7.1.   в т.ч. емисии с фиксиран лихвен процент |
| Общо | S381 | S431 | S481 |
| НЦБ | S382 | S432 | S482 |
| ПФИ, различни от централни банки | S383 | S433 | S483 |
| Други финансови посредници | S384 | S434 | S484 |
| Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове | S385 | S435 | S485 |
| Нефинансови предприятия | S386 | S436 | S486 |
| Централно държавно управление | S387 | S437 | S487 |
| Федерално и местно държавно управление | S388 | S438 | S488 |
| Фондове за социална сигурност | S389 | S439 | S489 |
| Международни организации | S390 | S440 | S490 |
| | | | |
| 7.2.   в т.ч. емисии с плаващ лихвен процент: |
| Общо | S391 | S441 | S491 |
| НЦБ | S392 | S442 | S492 |
| ПФИ, различни от централни банки | S393 | S443 | S493 |
| Други финансови посредници | S394 | S444 | S494 |
| Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове | S395 | S445 | S495 |
| Нефинансови предприятия | S396 | S446 | S496 |
| Централно държавно управление | S397 | S447 | S497 |
| Федерално и местно държавно управление | S398 | S448 | S498 |
| Фондове за социална сигурност | S399 | S449 | S499 |
| Международни организации | S400 | S450 | S500 |
| | | | |
| 7.3.   в т.ч. облигации с нулев купон: |
| Общо | S401 | S451 | S501 |
| НЦБ | S402 | S452 | S502 |
| ПФИ, различни от централни банки | S403 | S453 | S503 |
| Други финансови посредници | S404 | S454 | S504 |
| Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове | S405 | S455 | S505 |
| Нефинансови предприятия | S406 | S456 | S506 |
| Централно държавно управление | S407 | S457 | S507 |
| Федерално и местно държавно управление | S408 | S458 | S508 |
| Фондове за социална сигурност | S409 | S459 | S509 |
| Международни организации | S410 | S460 | S510 |
| | | | |

ЕМИТЕНТИ — РЕЗИДЕНТИ ОТ ОСТАНАЛ СВЯТ//ЕВРО/НАЦИОНАЛНИ ДЕНОМИНАЦИИ

Непогасени суми

Брутни емисии

Обратни изкупувания

B1

B2

B3

6.   КРАТКОСРОЧНИ ДЪЛГОВИ ЦЕННИ КНИЖА

Общо

S361

S411

S461

НЦБ

S362

S412

S462

ПФИ, различни от централни банки

S363

S413

S463

Други финансови посредници

S364

S414

S464

Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове

S365

S415

S465

Нефинансови предприятия

S366

S416

S466

Централно държавно управление

S367

S417

S467

Федерално и местно държавно управление

S368

S418

S468

Фондове за социална сигурност

S369

S419

S469

Международни организации

S370

S420

S470

7.   ДЪЛГОСРОЧНИ ДЪЛГОВИ ЦЕННИ КНИЖА

Общо

S371

S421

S471

НЦБ

S372

S422

S472

ПФИ, различни от централни банки

S373

S423

S473

Други финансови посредници

S374

S424

S474

Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове

S375

S425

S475

Нефинансови предприятия

S376

S426

S476

Централно държавно управление

S377

S427

S477

Федерално и местно държавно управление

S378

S428

S478

Фондове за социална сигурност

S379

S429

S479

Международни организации

S380

S430

S480

7.1.   в т.ч. емисии с фиксиран лихвен процент

Общо

S381

S431

S481

НЦБ

S382

S432

S482

ПФИ, различни от централни банки

S383

S433

S483

Други финансови посредници

S384

S434

S484

Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове

S385

S435

S485

Нефинансови предприятия

S386

S436

S486

Централно държавно управление

S387

S437

S487

Федерално и местно държавно управление

S388

S438

S488

Фондове за социална сигурност

S389

S439

S489

Международни организации

S390

S440

S490

7.2.   в т.ч. емисии с плаващ лихвен процент:

Общо

S391

S441

S491

НЦБ

S392

S442

S492

ПФИ, различни от централни банки

S393

S443

S493

Други финансови посредници

S394

S444

S494

Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове

S395

S445

S495

Нефинансови предприятия

S396

S446

S496

Централно държавно управление

S397

S447

S497

Федерално и местно държавно управление

S398

S448

S498

Фондове за социална сигурност

S399

S449

S499

Международни организации

S400

S450

S500

7.3.   в т.ч. облигации с нулев купон:

Общо

S401

S451

S501

НЦБ

S402

S452

S502

ПФИ, различни от централни банки

S403

S453

S503

Други финансови посредници

S404

S454

S504

Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове

S405

S455

S505

Нефинансови предприятия

S406

S456

S506

Централно държавно управление

S407

S457

S507

Федерално и местно държавно управление

S408

S458

S508

Фондове за социална сигурност

S409

S459

S509

Международни организации

S410

S460

S510

Таблица 4

Отчетна форма за допълнителни показатели (Блок А) за НЦБ

| | ЕМИТЕНТИ — МЕСТНИ РЕЗИДЕНТИ//ЕВРО/НАЦИОНАЛНИ ДЕНОМИНАЦИИ |
| --- | --- |
| Непогасени суми | Брутни емисии | Обратни изкупувания | Нетни емисии |
| | A1 | A2 | A3 | A4 |
| 8.   НЕКОТИРАНИ АКЦИИ |
| Общо | S511 | S521 | S531 | S541 |
| ПФИ, различни от централни банки | S512 | S522 | S532 | S542 |
| Други финансови посредници | S513 | S523 | S533 | S543 |
| Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове | S514 | S524 | S534 | S544 |
| Нефинансови предприятия | S515 | S525 | S535 | S545 |
| | | | | |
| 9.   ДРУГИ ВИДОВЕ СОБСТВЕН КАПИТАЛ |
| Общо | S516 | S526 | S536 | S546 |
| ПФИ, различни от централни банки | S517 | S526 | S536 | S546 |
| Други финансови посредници | S518 | S526 | S536 | S546 |
| Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове | S519 | S526 | S536 | S546 |
| Нефинансови предприятия | S520 | S526 | S536 | S546 |

ЕМИТЕНТИ — МЕСТНИ РЕЗИДЕНТИ//ЕВРО/НАЦИОНАЛНИ ДЕНОМИНАЦИИ

Непогасени суми

Брутни емисии

Обратни изкупувания

Нетни емисии

A1

A2

A3

A4

8.   НЕКОТИРАНИ АКЦИИ

Общо

S511

S521

S531

S541

ПФИ, различни от централни банки

S512

S522

S532

S542

Други финансови посредници

S513

S523

S533

S543

Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове

S514

S524

S534

S544

Нефинансови предприятия

S515

S525

S535

S545

9.   ДРУГИ ВИДОВЕ СОБСТВЕН КАПИТАЛ

Общо

S516

S526

S536

S546

ПФИ, различни от централни банки

S517

S526

S536

S546

Други финансови посредници

S518

S526

S536

S546

Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове

S519

S526

S536

S546

Нефинансови предприятия

S520

S526

S536

S546

1.   Постоянно пребиваване на емитента

Емисиите на дъщерни дружества, притежавани от нерезиденти на отчитащата страна, но действащи на икономическата територия на тази страна, трябва да се класифицират като емисии на резидентни единици на отчитащата страна.

Емисии на централните управления, намиращи се на икономическата територия на отчитащата данни страна, които действат на международните пазари, се считат също за емисии на резидентни единици. Емисии на централите управления или дъщерните дружества, намиращи се извън икономическата територия на отчитащата страна, но които са собственост на резиденти в тази страна, се считат за емисии на нерезиденти. Например емисии на „Фолксваген Бразилия“ се считат за емитирани от единици — резиденти в Бразилия, а не на територията на отчитащата страна.

За избягване на двойно преброяване или липса на данни, отчитането на емисии на финансови предприятия за секюритизация се извършва двустранно — от БМР и съответната НЦБ. НЦБ, а не БМР, отчитат емисии на финансови предприятия за секюритизация, които изпълняват критериите за постоянно пребиваване по ЕСС 95 и са класифицирани като резиденти на еврозоната.

2.   Секторна разбивка на емитентите

Емисиите трябва да се класифицират по сектора, поемащ задължението за емитираните ценни книжа. Ценни книжа, емитирани от финансови предприятия за секюритизация, при които задължението за емисията се поема от организацията майка, а не от финансовото предприятие за секюритизация, се отнасят към организацията майка, а не към финансовото предприятие за секюритизация. Например емисии на финансовото предприятие за секюритизация на „Филипс“ се отнасят към сектора на нефинансовите предприятия и се отчитат от Нидерландия. Финансовото предприятие за секюритизация и неговото дружество майка обаче трябва да се намират в една и съща страна. Поради това, когато дружеството майка не е резидент в отчитащата страна, финансовото предприятие за секюритизация се третира условно като резидент на отчитащата страна, а секторът на емисията е „Други финансови посредници“. Например емисиите на „Тойота Моутър Файнанс Нидерландия“ BV се отнасят към други финансови посредници на Нидерландия, защото дружеството майка „Тойота“ не е резидент в Нидерландия.

Секторната класификация обхваща следните девет вида емитенти:

| — | ЕЦБ/НЦБ, |
| --- | --- |

—

ЕЦБ/НЦБ,

| — | ПФИ, |
| --- | --- |

—

ПФИ,

| — | други финансови посредници, |
| --- | --- |

—

други финансови посредници,

| — | застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове, |
| --- | --- |

—

застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове,

| — | нефинансови предприятия, |
| --- | --- |

—

нефинансови предприятия,

| — | централно държавно управление, |
| --- | --- |

—

централно държавно управление,

| — | федерално и местно държавно управление, |
| --- | --- |

—

федерално и местно държавно управление,

| — | фондове за социална сигурност, |
| --- | --- |

—

фондове за социална сигурност,

| — | международни организации. |
| --- | --- |

—

международни организации.

Ако държавно корпоративно предприятие бъде приватизирано чрез емитирането на котирани акции, емитиращият сектор трябва да се класифицира като „Нефинансови предприятия“. По подобен начин, ако публична кредитна институция бъде приватизирана, емитиращият сектор се класифицира „ПФИ, различни от централни банки“. Емисии на домакинства или нетърговски организации, обслужващи домакинства, се класифицират като емисии на „Нефинансови предприятия“.

БМР следва съответствието между секторната разбивка на емитентите, които се намират в базата данни на БМР, и на разбивката, изисквана в отчетните форми, както е показано в схемата по-долу.

| Секторна разбивка на базата данни на БМР | | Класификация в отчетните форми |
| --- | --- | --- |
| Централна банка | → | НЦБ и ЕЦБ |
| Търговски банки | → | ПФИ |
| Други финансови посредници | → | Други финансови посредници |
| Централно държавно управление | → | Централно държавно управление |
| Други държавни управления Държавни агенции | → | Федерално и местно държавно управление |
| Корпоративни предприятия | → | Нефинансови предприятия |
| Международни организации | → | Международни организации (останал свят) |

Секторна разбивка на базата данни на БМР

Класификация в отчетните форми

Централна банка

→

НЦБ и ЕЦБ

Търговски банки

→

ПФИ

Други финансови посредници

→

Други финансови посредници

Централно държавно управление

→

Централно държавно управление

Други държавни управления Държавни агенции

→

Федерално и местно държавно управление

Корпоративни предприятия

→

Нефинансови предприятия

Международни организации

→

Международни организации (останал свят)

3.   Матуритет на емисиите

Краткосрочните дългови ценни книжа обхващат ценни книжа, които имат първоначален матуритет от една година или по-малко, дори и ако са емитирани в рамките на по-дългосрочни улеснения.

Дългосрочните дългови ценни книжа обхващат ценни книжа, които имат първоначален матуритет над една година. Емисии с дати на падеж по избор, най-късната от които е над една година, и емисии с неопределена дата на падеж, се класифицират като дългосрочни. Както е предложено в параграф 5.22 от ЕСС 95, разбивката по матуритет може да бъде гъвкава, т.е. в изключителни случаи краткосрочни ценни книжа могат да имат първоначален матуритет от две години.

Методологията, прилагана понастоящем от БМР, е различна. БМР счита всички търговски ценни книжа в евро и други еврооблигации, емитирани по краткосрочна програма, за краткосрочни инструменти, a всички инструменти, емитирани по дългосрочна програма — за дългосрочни инструменти, независимо от първоначалния им матуритет.

Не се счита за необходимо двугодишният матуритет да се разделя на интервали, както се прави в балансовата статистика на ПФИ.

4.   Класификация на емисиите

Емисиите се разпределят в две големи групи: а) дългови ценни книжа, т.е. ценни книжа, различни от акции, с изключение на финансови деривати (25); и б) котирани акции, с изключение на акции/дялови единици в инвестиционен фонд (26). Частните емисии на ценни книжа се обхващат, доколкото това е възможно. Ценните книжа на паричния пазар са включени като част от дълговите ценни книжа. Некотираните акции и други видове собствен капитал могат да се отчитат по избор като два отделни допълнителни показателя.

Следните инструменти, съдържащи се в базата данни на БМР, се класифицират като дългови ценни книжа в статистиката на емисиите ценни книжа:

| — | депозитни сертификати, |
| --- | --- |

—

депозитни сертификати,

| — | търговски ценни книжа, |
| --- | --- |

—

търговски ценни книжа,

| — | съкровищни бонове, |
| --- | --- |

—

съкровищни бонове,

| — | облигации, |
| --- | --- |

—

облигации,

| — | търговски ценни книжа в евро, |
| --- | --- |

—

търговски ценни книжа в евро,

| — | средносрочни ценни книжа, |
| --- | --- |

—

средносрочни ценни книжа,

| — | други краткосрочни ценни книжа. |
| --- | --- |

—

други краткосрочни ценни книжа.

Неизчерпателен обхват на инструменти в статистиката на емисиите ценни книжа:

| а) | Дългови ценни книжа






  i) | Краткосрочни дългови ценни книжа
  Включени са най-малко следните инструменти:






  — | съкровищни бонове и други краткосрочни ценни книжа, емитирани от сектора „Държавно управление“, |
| --- | --- | --- | --- |

а)

Дългови ценни книжа

i)

Краткосрочни дългови ценни книжа

Включени са най-малко следните инструменти:

—

съкровищни бонове и други краткосрочни ценни книжа, емитирани от сектора „Държавно управление“,

| — | прехвърляеми краткосрочни ценни книжа, емитирани от финансови и нефинансови предприятия. Множество термини се използват за такива ценни книжа, включително търговски ценни книжа, менителници, записи на заповед, търговски полици и депозитни сертификати, |
| --- | --- |

—

прехвърляеми краткосрочни ценни книжа, емитирани от финансови и нефинансови предприятия. Множество термини се използват за такива ценни книжа, включително търговски ценни книжа, менителници, записи на заповед, търговски полици и депозитни сертификати,

| — | краткосрочни ценни книжа, емитирани като част от дългосрочни кредитни сделки, свързани с емитирането на ценни книжа, |
| --- | --- |

—

краткосрочни ценни книжа, емитирани като част от дългосрочни кредитни сделки, свързани с емитирането на ценни книжа,

| — | банкови акцепти. |
| --- | --- |

—

банкови акцепти.

| ii) | Дългосрочни дългови ценни книжа
  Включени са най-малко следните примерни инструменти:






  — | облигации на приносител, |
| --- | --- | --- |

ii)

Дългосрочни дългови ценни книжа

Включени са най-малко следните примерни инструменти:

—

облигации на приносител,

| — | подчинени (второстепенни) облигации, |
| --- | --- |

—

подчинени (второстепенни) облигации,

| — | облигации с опционни матуритетни дати, най-късната от които е след повече от една година, |
| --- | --- |

—

облигации с опционни матуритетни дати, най-късната от които е след повече от една година,

| — | облигации без матуритетна дата („undated bonds“) или „вечни“ (неподлежащи на обратно изкупуване) облигации („perpetual bonds“), |
| --- | --- |

—

облигации без матуритетна дата („undated bonds“) или „вечни“ (неподлежащи на обратно изкупуване) облигации („perpetual bonds“),

| — | облигации с променлив лихвен процент, |
| --- | --- |

—

облигации с променлив лихвен процент,

| — | конвертируеми облигации, |
| --- | --- |

—

конвертируеми облигации,

| — | обезпечени облигации, |
| --- | --- |

—

обезпечени облигации,

| — | ценни книжа, свързани с индекс, при които стойността на главницата е обвързана с ценови индекс, цена на стока или с индекс на обменен курс, |
| --- | --- |

—

ценни книжа, свързани с индекс, при които стойността на главницата е обвързана с ценови индекс, цена на стока или с индекс на обменен курс,

| — | облигации с голяма отстъпка, |
| --- | --- |

—

облигации с голяма отстъпка,

| — | облигации с нулев купон, |
| --- | --- |

—

облигации с нулев купон,

| — | еврооблигации, |
| --- | --- |

—

еврооблигации,

| — | глобални облигации, |
| --- | --- |

—

глобални облигации,

| — | частни емисии облигации, |
| --- | --- |

—

частни емисии облигации,

| — | ценни книжа, емитирани в резултат от конвертирането на кредити, |
| --- | --- |

—

ценни книжа, емитирани в резултат от конвертирането на кредити,

| — | кредити, които са станали de facto прехвърляеми, |
| --- | --- |

—

кредити, които са станали de facto прехвърляеми,

| — | облигации с фиксиран лихвен процент и кредити, конвертируеми в акции, независимо дали това са акции на емитиращото предприятие или акции на друго предприятие, при условие че не са били конвертирани. Опцията за конвертируемост, считана за финансов дериват, се изключва, ако е отделима от основната облигация, |
| --- | --- |

—

облигации с фиксиран лихвен процент и кредити, конвертируеми в акции, независимо дали това са акции на емитиращото предприятие или акции на друго предприятие, при условие че не са били конвертирани. Опцията за конвертируемост, считана за финансов дериват, се изключва, ако е отделима от основната облигация,

| — | акции или дялове, които носят фиксиран доход, но не осигуряват участие в разпределението на остатъчната стойност на предприятието при ликвидация, включително и неучастващи привилегировани акции, |
| --- | --- |

—

акции или дялове, които носят фиксиран доход, но не осигуряват участие в разпределението на остатъчната стойност на предприятието при ликвидация, включително и неучастващи привилегировани акции,

| — | финансови активи, емитирани като част от секюритизацията на кредити, ипотеки, дълг по кредитни карти, сметки за получаване и други активи. |
| --- | --- |

—

финансови активи, емитирани като част от секюритизацията на кредити, ипотеки, дълг по кредитни карти, сметки за получаване и други активи.

Изключват се следните инструменти:

| — | трансакции с ценни книжа като част от споразумения за обратно изкупуване, |
| --- | --- |

—

трансакции с ценни книжа като част от споразумения за обратно изкупуване,

| — | емисии на непрехвърляеми ценни книжа, |
| --- | --- |

—

емисии на непрехвърляеми ценни книжа,

| — | непрехвърляеми кредити. |
| --- | --- |

—

непрехвърляеми кредити.

Емисиите на дългосрочни дългови ценни книжа се разделят на:

| — | емисии с фиксиран лихвен процент, т.е. облигации, при които плащанията на техния номинален купон не се променят до падежа на емисията, |
| --- | --- |

—

емисии с фиксиран лихвен процент, т.е. облигации, при които плащанията на техния номинален купон не се променят до падежа на емисията,

| — | емисии с променлив лихвен процент, т.е. облигации, при които стойността на купона или основната главница са свързани с лихвен процент или друг индекс, водещи до промени в плащанията на номиналния купон до падежа на емисията, |
| --- | --- |

—

емисии с променлив лихвен процент, т.е. облигации, при които стойността на купона или основната главница са свързани с лихвен процент или друг индекс, водещи до промени в плащанията на номиналния купон до падежа на емисията,

| — | емисии с нулев купон, т.е. инструменти, по които не се извършват периодични купонни плащания. Обикновено такива облигации се емитират с отстъпка и се изплащат по номинал. Повечето отстъпки представляват еквивалента на лихвата, натрупана до падежа на облигацията. |
| --- | --- |

—

емисии с нулев купон, т.е. инструменти, по които не се извършват периодични купонни плащания. Обикновено такива облигации се емитират с отстъпка и се изплащат по номинал. Повечето отстъпки представляват еквивалента на лихвата, натрупана до падежа на облигацията.

| б) | Котирани акции
  Котираните акции включват:






  — | капиталови акции, емитирани от акционерни дружества, |
| --- | --- | --- |

б)

Котирани акции

Котираните акции включват:

—

капиталови акции, емитирани от акционерни дружества,

| — | обратно изкупени акции в акционерни дружества, |
| --- | --- |

—

обратно изкупени акции в акционерни дружества,

| — | акции, даващи право на дивидент, емитирани от акционерни дружества, |
| --- | --- |

—

акции, даващи право на дивидент, емитирани от акционерни дружества,

| — | привилегировани акции или дялове, които дават право на участие в разпределението на остатъчната стойност при ликвидация на предприятието. Те могат да са котирани или да не са котирани на призната борса, |
| --- | --- |

—

привилегировани акции или дялове, които дават право на участие в разпределението на остатъчната стойност при ликвидация на предприятието. Те могат да са котирани или да не са котирани на призната борса,

| — | частни емисии на ценни книжа, когато е възможно. |
| --- | --- |

—

частни емисии на ценни книжа, когато е възможно.

Ако дадено дружество бъде приватизирано и правителството задържи част от акциите, а останалата част се котира на регулиран пазар, цялата стойност на капитала на дружеството се записва в неизплатените суми на котираните акции, тъй като всички акции могат потенциално да се търгуват по всяко време по пазарна стойност. Същото се прилага и ако част от акциите е продадена на големи инвеститори и само останалата част, т.е. свободнотъргуемият обем, се търгува на фондовата борса.

Котираните акции не включват

| — | акции, които са предложени за продажба, но не са закупени при емисията, |
| --- | --- |

—

акции, които са предложени за продажба, но не са закупени при емисията,

| — | облигации с фиксиран лихвен процент и кредити, конвертируеми в акции. Те се включват, след като бъдат конвертирани в акции, |
| --- | --- |

—

облигации с фиксиран лихвен процент и кредити, конвертируеми в акции. Те се включват, след като бъдат конвертирани в акции,

| — | собственият капитал на съдружниците с неограничена отговорност в корпоративни съдружия, |
| --- | --- |

—

собственият капитал на съдружниците с неограничена отговорност в корпоративни съдружия,

| — | държавни инвестиции в капитала на международни организации, които са законово учредени като дружества с акционерен капитал, |
| --- | --- |

—

държавни инвестиции в капитала на международни организации, които са законово учредени като дружества с акционерен капитал,

| — | емисии на премийни акции при емитирането им, и емисии на разделяне на акции; премийните акции и делимите акции се включват обаче в общото салдо на котирани акции, без да се разграничават. |
| --- | --- |

—

емисии на премийни акции при емитирането им, и емисии на разделяне на акции; премийните акции и делимите акции се включват обаче в общото салдо на котирани акции, без да се разграничават.

5.   Валута на емитиране

Двувалутните облигации, при които облигацията се изкупува обратно или купонът се изплаща във валута, различна от валутата, в която е деноминирана облигацията, трябва да се класифицират в съответствие с валутата, в която е деноминирана облигацията. Ако глобална облигация е емитирана в повече от една валута, всяка част се отчита като отделна емисия в съответствие с валутата на емисията. Когато емисиите са деноминирани в две валути, например 70 % в евро и 30 % в щатски долари, съответните компоненти на емисията се отчитат поотделно, ако е възможно, в съответствие с валутата, в която са деноминирани. Поради това, 70 % от емисията се отчита като емисия в евро/национални деноминации (27) и 30 % — като емисия в други валути. Когато е невъзможно да се идентифицират поотделно валутните компоненти на една емисия, в националните пояснителни бележки се посочва действителната разбивка, направена от отчитащата страна.

Приема се, че котираните акции са емитирани във валутата на страната, в която дружеството е резидент; емисиите на акции в други валути са незначителни или въобще няма такива. Поради това данните за котираните акции се отнасят до всички емисии на резиденти от еврозоната.

6.   Време на отчитане на емисията

Счита се, че емисията е налице, когато емитентът получи плащане, а не когато съответният консорциум поеме задължението.

7.   Равняване на салда и потоци

Националните централни банки трябва да предоставят информация за непогасени суми, брутни емисии, обратни изкупувания и нетни емисии на краткосрочни и дългосрочни дългови ценни книжа и за котирани акции.

Схемата по-долу представя връзката между салдата (т.е. непогасените суми) и потоците (т.е. брутни емисии, обратни изкупувания и нетни емисии). На практика връзката е по-сложна поради ценовите и валутните изменения от преоценки, реинвестираната (т.е. начислената) лихва, прекласификациите, ревизиите и други корекции (28).

| а) | Емисии в обращение в края на отчетния период | ≈ | Емисии в обращение в края на предходния отчетен период | + | Бруто емисии през отчетния период | – | Обратни изкупувания през отчетния период |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| б) | Емисии в обращение в края на отчетния период | ≈ | Емисии в обращение в края на предходния отчетен период | + | Нето емисии през отчетния период | | |

а)

Емисии в обращение в края на отчетния период

≈

Емисии в обращение в края на предходния отчетен период

+

Бруто емисии през отчетния период

–

Обратни изкупувания през отчетния период

б)

Емисии в обращение в края на отчетния период

≈

Емисии в обращение в края на предходния отчетен период

+

Нето емисии през отчетния период

а)   Брутни емисии

Брутните емисии през отчетния период включват всички емисии на дългови ценни книжа и котирани акции, при които емитентът продава новосъздадени ценни книжа срещу пари в брой. Те се отнасят до редовното създаване на нови инструменти. Моментът, в който емисиите са приключени, се определя като времето, в което е било извършено плащането; ето защо отчитането на емисиите отразява максимално точно времето на плащането за основната емисия.

Брутните емисии обхващат новоиздадените акции, които са емитирани срещу пари от предприятия, котирани за първи път на фондовата борса, включително новосъздадени дружества или частни дружества, които стават публични дружества. Брутните емисии включват също новоиздадените акции, които са емитирани срещу пари по време на приватизацията на публични предприятия, когато акциите на предприятието станат котирани на фондова борса. Емисията на премийни акции се изключва (29). Брутни емисии не трябва да се отчитат, в случай че предприятие се допуска за търговия на фондова борса, без да се набира нов капитал.

Размяната или прехвърлянето на вече съществуващите ценни книжа при придобиване или сливане не се обхващат (30) от отчитаните брутни емисии или изкупувания, с изключение на новите инструменти, създадени и емитирани срещу пари от резидентно лице от еврозоната.

Емисии на ценни книжа, които могат по-късно да се конвертират в други инструменти, се отчитат като емисии в тяхната първоначална категория инструмент; при конвертиране те се изкупуват обратно от тази категория инструмент за същата сума и се третират като брутна емисия в нова категория (31).

б)   Обратни изкупувания

Обратните изкупувания по време на отчетния период обхващат всички обратни покупки на дългови ценни книжа и котирани акции от емитента, при което инвеститорът получава пари в брой в замяна на ценните книжа. Обратните изкупувания се отнасят за редовното погасяване на инструменти. Те обхващат всички дългови ценни книжа, които са достигнали датата си на падеж, както и предварително изкупуване. Обхващат се и случаите на изкупуване на акции на дружества, ако дружеството изкупи всички акции срещу пари в брой, преди да промени правната си форма, или част от акциите си срещу пари в брой, които се обезсилват, което води до намаляване на капитала. Изкупуванията на акции на дружества не са обхванати, ако те представляват инвестиции в собствени акции (32).

Обратните изкупувания не трябва да се отчитат, когато само се прекратява търгуването на предприятие на фондова борса.

в)   Нетни емисии

Нетните емисии представляват разликата между всички емисии минус всички извършени обратни изкупувания през отчетния период.

Непогасените суми на котираните акции обхващат пазарната стойност на всички котирани акции на резидентните лица. Поради това непогасените суми на котираните акции, отчитани от страна от еврозоната, могат да нараснат или да се намалят в резултат на установяването на друго място на лице, търгувано на фондова борса. Това се прилага и в случай на придобиване или сливане, ако не са създадени и издадени инструменти срещу пари в брой и/или обратно изкупени срещу пари в брой и обезсилени. За да се избегне двойно преброяване или липса на данни за дългови ценни книжа и котирани акции, при условие че емитент се установи в друга резидентна страна, съответните НЦБ трябва да координират двустранно момента на отчетност на това събитие.

8.   Оценка

Стойността на емисиите ценни книжа включва ценови компонент и когато емисиите са деноминирани във валути, различни от валутата на отчитане — компонент на обменния курс.

НЦБ трябва да отчитат дългови ценни книжа по номинална стойност (т.е. стойността на лицевата страна), а котираните акции — по пазарна стойност (т.е. стойността на трансакцията).За дългосрочните дългови ценни книжа видът на емисията (облигации с фиксиран лихвен процент, променлив лихвен процент и с нулев купон) могат да се оценяват по различни методи, в резултат на което се получава смесена обща оценка. Например емисиите с фиксиран и променлив лихвен процент обикновено се оценяват по номинална стойност, а облигациите с нулев купон — по ефективно платената сума. Обикновено относителният размер на облигациите с нулев купон е малък, така че в номенклатурата не се предвижда стойност за смесена оценка; общият размер на дългосрочните дългови ценни книжа се отчита по номинална стойност (N). В случаите когато мащабът на явлението е значителен, се използва стойността „Z“ за „неуточнена“. По принцип в случаите на смесена оценка, се предоставя подробна информация от НЦБ на ниво на атрибут в съответствие с атрибутите в приложение III.

а)   Ценова оценка

Салдата и потоците за котирани акции трябва да се отчитат по пазарна стойност, а салда и потоци за дългови ценни книжа — по номинална стойност. Изключение от записването на салда и потоци за дългови ценни книжа по номинална стойност се прави по отношение на облигации, продавани с голяма отстъпка, и облигации с нулев купон, при които емисиите се отчитат по ефективната платена стойност, т.е. сконтираната цена в момента на покупката, а обратните изкупувания на падежа — по номинална стойност. Непогасените суми на облигации, продавани с голяма отстъпка, и облигациите с нулев купон представляват ефективната платена сума плюс начислената лихва, както е показано по-долу.

Formula

където

| А | = | равно на ефективната платена сума и начислената лихва |
| --- | --- | --- |
| Е | = | равно на ефективната стойност (платената сума към момента на емитиране или обратно изкупуване) |
| P | = | равно на номиналната стойност (изплатена при настъпването на падежа) |
| T | = | равно на срока до падежа от датата на емисията (в дни) |
| t | = | равно на изминалото време от датата на емисията (в дни) |

А

=

равно на ефективната платена сума и начислената лихва

Е

=

равно на ефективната стойност (платената сума към момента на емитиране или обратно изкупуване)

P

=

равно на номиналната стойност (изплатена при настъпването на падежа)

T

=

равно на срока до падежа от датата на емисията (в дни)

t

=

равно на изминалото време от датата на емисията (в дни)

Възможно е да има някои различия в процедурите за ценова оценка, използвани в различните страни.

В този контекст не се прилага подходът за ценова оценка съгласно ЕСС 95, която изисква потоците за дългови ценни книжа и акции да се записват по стойността на трансакцията, а салдата — по пазарната стойност.

Настоящите правила за оценка на БМР са: номиналната стойност — за дълговите ценни книжа, и емисионната цена — за котираните акции. За облигациите, продавани с голяма отстъпка, и облигациите с нулев купон, отчитащата НЦБ трябва да изчислява начислените лихви, когато това е възможно.

б)   Валута на отчитане и оценка на обменния курс

НЦБ трябва да отчитат пред ЕЦБ всички данни в евро, включително исторически редове. За конвертирането в евро на ценни книжа, емитирани от местни резиденти в други валути (блок C) (33), НЦБ трябва да следват максимално точно принципите за оценка на обменния курс, основани на ЕСС 95 (34):

| i) | непогасени емисии трябва да се конвертират в евро/национални деноминации по съответния среден пазарен обменен курс, преобладаващ в края на отчетния период, т.е. при приключването на работния ден в последния работен ден от отчетния период; |
| --- | --- |

i)

непогасени емисии трябва да се конвертират в евро/национални деноминации по съответния среден пазарен обменен курс, преобладаващ в края на отчетния период, т.е. при приключването на работния ден в последния работен ден от отчетния период;

| ii) | брутни емисии и обратни изкупувания трябва да се конвертират в евро/национални деноминации, като се използва съответният среден пазарен обменен курс, преобладаващ в момента на плащането. Ако не е възможно да се определи точният обменен курс, приложим за конвертирането, може да се използва обменният курс, който е най-близък до съответния среден пазарен курс в момента на плащането. |
| --- | --- |

ii)

брутни емисии и обратни изкупувания трябва да се конвертират в евро/национални деноминации, като се използва съответният среден пазарен обменен курс, преобладаващ в момента на плащането. Ако не е възможно да се определи точният обменен курс, приложим за конвертирането, може да се използва обменният курс, който е най-близък до съответния среден пазарен курс в момента на плащането.

За периоди преди 1 януари 1999 г. НЦБ трябва да следват в максимална степен тези стандарти на ЕСС 95 за конвертирането на всички емисии и обратни изкупувания и непогасени суми, деноминирани във валута, различна от местната, в евро/национални деноминации на отчитащите се страни. За целите на изпращането на данни на ЕЦБ, целите динамични редове се конвертират в евро, като се прилагат неотменимите обменни курсове от 31 декември 1998 г.

БМР отчита пред ЕЦБ всички емисии на резиденти на „Останал свят“, деноминирани в евро/национални деноминации (блок В) в щатски долари, като използва обменния курс към края на периода за непогасени суми и средния за периода обменен курс за емисии и обратни изкупувания. ЕЦБ конвертира всички данни в евро, като използва същия принцип, който първоначално е прилаган от БМР. За периоди преди 1 януари 1999 г. се е използва като заместител обменният курс между екюто (ECU) и щатския долар.

9.   Концептуално съответствие

Статистиката на емисиите на ценни книжа и статистиката за баланса на ПФИ са свързани за целите на емисии на прехвърляеми инструменти на ПФИ. Обхватът на инструментите и ПФИ, които ги емитират, са концептуално съгласувани, както и разпределянето на инструменти по матуритетни диапазони и разбивката по валути. Съществуват различия между статистиката за емисии на ценни книжа и балансовата статистика на ПФИ по отношение на принципите на оценка (т.е. прилага се номинална стойност за първите и пазарна стойност за последните). С изключение на различията при оценката, за всяка страна непогасените суми на ценните книжа, емитирани от ПФИ, отчитани за статистиката на емисиите ценни книжа, съответстват на показател 11 („Емитирани дългови ценни книжа“) и 12 („Ценни книжа на паричния пазар“) по пасива в баланса на ПФИ. Краткосрочните ценни книжа, както са дефинирани за статистиката на емисиите на ценни книжа, съответстват на сумата на ценните книжа на паричния пазар и дълговите ценни книжа, емитирани за срок до една година. Дългосрочните ценни книжа, както са определени за статистиката на емисиите ценни книжа, са равни на сумата на дълговите ценни книжа, емитирани със срок над една и до две години, и дълговите ценни книжа, емитирани за срок над две години.

НЦБ трябва да извършат преглед на обхвата на статистиката на емисиите ценни книжа и на балансовата статистика на ПФИ и да посочат на ЕЦБ всяка концептуална разлика. Три вида проверки за съответствие се извършват по отношение на емисиите от: а) НЦБ в евро/национални деноминации; б) ПФИ, различни от централни банки в евро/национални деноминации; и в) ПФИ, различни от централни банки в други валути. Възможно е да съществуват незначителни различия, тъй като статистиката на емисиите ценни книжа и балансовата статистика на ПФИ се извличат от национални отчетни системи, които служат за различни цели.

10.   Изисквания за данни

Очакват се статистически отчети от всички държави за всеки приложим динамичен ред. НЦБ информира ЕЦБ своевременно в писмена форма с обяснения, ако конкретен показател не се прилага в дадена държава. НЦБ може да бъде временно освободена от отчитане на динамични редове, ако основното събитие не съществува. НЦБ трябва също да уведомят за неговата поява или за други промени в схемата на отчитане, описана в приложение III. Освен това те трябва да информират ЕЦБ, когато се изпращат ревизии заедно с обяснения относно естеството на тези ревизии.

Раздел 3:   Национални пояснителни бележки

Всяка НЦБ трябва да представи отчет, който описва данните, предоставени в контекста на тази задача. Отчетът обхваща подробно изброените по-долу теми и следва максимално точно предложената структура. НЦБ предоставят допълнителна информация в случаите, в които отчетените данни не отговарят на настоящите насоки или когато не са предоставили данни, както и причините за това. Отчетът се предоставя на ЕЦБ като документ в Word формат по Cebamail. Отчетът се предоставя не по-късно от данните.

| 1. | Източници на данни/система за събиране на данни: предоставят се подробности относно източниците на данни, използвани за съставяне на статистиката на емисиите ценни книжа: административни източници за емисиите на държавни институции, пряко отчитане от ПФИ и други институции, вестници и доставчици на данни, като например International Financial Review и пр. НЦБ трябва да посочат дали данните се събират и съхраняват за всяка емисия поотделно и техните критерии. Като алтернатива НЦБ трябва да посочат дали данните се събират и съхраняват без разграничаване на емисиите, като обеми, издадени от отделни емитенти по време на отчетния период, например за системите за пряко събиране на данни. НЦБ трябва да предоставят информация за критериите, използвани при пряко отчитане за определяне на отчетните единици и информацията, която се представя. |
| --- | --- |

1.

Източници на данни/система за събиране на данни: предоставят се подробности относно източниците на данни, използвани за съставяне на статистиката на емисиите ценни книжа: административни източници за емисиите на държавни институции, пряко отчитане от ПФИ и други институции, вестници и доставчици на данни, като например International Financial Review и пр. НЦБ трябва да посочат дали данните се събират и съхраняват за всяка емисия поотделно и техните критерии. Като алтернатива НЦБ трябва да посочат дали данните се събират и съхраняват без разграничаване на емисиите, като обеми, издадени от отделни емитенти по време на отчетния период, например за системите за пряко събиране на данни. НЦБ трябва да предоставят информация за критериите, използвани при пряко отчитане за определяне на отчетните единици и информацията, която се представя.

| 2. | Процедури за съставяне: описва се накратко използваният метод за съставяне на данни, например агрегиране на информация за отделните емисии ценни книжа, правила за съществуващи динамични редове и дали са публикувани, или не. |
| --- | --- |

2.

Процедури за съставяне: описва се накратко използваният метод за съставяне на данни, например агрегиране на информация за отделните емисии ценни книжа, правила за съществуващи динамични редове и дали са публикувани, или не.

| 3. | Постоянно пребиваване на емитента: НЦБ трябва да посочат дали е възможно пълното прилагане на определението за постоянно пребиваване по ЕСС 95 (и на МВФ) при класификацията на емисиите. Ако това не е възможно или е само частично възможно, НЦБ трябва да предоставят пълно обяснение за действително прилаганите критерии. |
| --- | --- |

3.

Постоянно пребиваване на емитента: НЦБ трябва да посочат дали е възможно пълното прилагане на определението за постоянно пребиваване по ЕСС 95 (и на МВФ) при класификацията на емисиите. Ако това не е възможно или е само частично възможно, НЦБ трябва да предоставят пълно обяснение за действително прилаганите критерии.

| 4. | Секторна разбивка на емитентите: НЦБ трябва да посочат отклоненията от класификацията на емитентите в съответствие с разбивката по сектори, определени в раздел 2, точка 2. Бележките обясняват установените отклонения и всякакви сиви зони. |
| --- | --- |

4.

Секторна разбивка на емитентите: НЦБ трябва да посочат отклоненията от класификацията на емитентите в съответствие с разбивката по сектори, определени в раздел 2, точка 2. Бележките обясняват установените отклонения и всякакви сиви зони.

| 5. | Валута на емитиране: ако не е възможно да се установят отделно валутните компоненти на една емисия, НЦБ трябва да обяснят отклоненията от правилата. Освен това НЦБ, които не могат да направят разграничение за всички ценни книжа между емисии в местни деноминации, в други евро/национални деноминации, както и в други валути, трябва да опишат къде са класифицирани тези емисии и да посочат общия обем на емисиите, които не са разпределени правилно, за да се представи размерът на изкривяването. |
| --- | --- |

5.

Валута на емитиране: ако не е възможно да се установят отделно валутните компоненти на една емисия, НЦБ трябва да обяснят отклоненията от правилата. Освен това НЦБ, които не могат да направят разграничение за всички ценни книжа между емисии в местни деноминации, в други евро/национални деноминации, както и в други валути, трябва да опишат къде са класифицирани тези емисии и да посочат общия обем на емисиите, които не са разпределени правилно, за да се представи размерът на изкривяването.

| 6. | Класификация на емисиите: НЦБ трябва да предоставят обширна информация за вида ценни книжа, обхванат от националните данни, включително и техните национални условия. Ако е известно, че обхватът е частичен, НЦБ трябва да обяснят съществуващите пропуски.






  — | частни емисии на ценни книжа: НЦБ трябва да посочат дали те са обхванати в отчитаните данни, или не, |
| --- | --- | --- |

6.

Класификация на емисиите: НЦБ трябва да предоставят обширна информация за вида ценни книжа, обхванат от националните данни, включително и техните национални условия. Ако е известно, че обхватът е частичен, НЦБ трябва да обяснят съществуващите пропуски.

—

частни емисии на ценни книжа: НЦБ трябва да посочат дали те са обхванати в отчитаните данни, или не,

| — | банкови акцепти: ако са прехвърляеми и включени в отчитаните данни за краткосрочни дългови ценни книжа, отчитащата НЦБ трябва да обясни в националните пояснителни бележки националните процедури за отчитане на тези инструменти и естеството им, |
| --- | --- |

—

банкови акцепти: ако са прехвърляеми и включени в отчитаните данни за краткосрочни дългови ценни книжа, отчитащата НЦБ трябва да обясни в националните пояснителни бележки националните процедури за отчитане на тези инструменти и естеството им,

| — | котирани акции: НЦБ трябва да посочат дали некотираните акции или други видове собствен капитал са обхванати в отчитаните данни заедно с оценка на сумата на некотираните акции и/или други видове собствен капитал, за да се представи размерът на изкривяването. НЦБ трябва да посочат в националните пояснителни бележки всички известни им пропуски в обхвата на котираните акции. |
| --- | --- |

—

котирани акции: НЦБ трябва да посочат дали некотираните акции или други видове собствен капитал са обхванати в отчитаните данни заедно с оценка на сумата на некотираните акции и/или други видове собствен капитал, за да се представи размерът на изкривяването. НЦБ трябва да посочат в националните пояснителни бележки всички известни им пропуски в обхвата на котираните акции.

| 7. | Анализ на инструментите за дългосрочни ценни книжа: ако сборът от облигациите с фиксиран лихвен процент, променлив лихвен процент и с нулев купон не съответства на общия обем на дългосрочни дългови ценни книжа, НЦБ трябва да дадат вида и обема на дългосрочните ценни книжа, за които няма такава разбивка. |
| --- | --- |

7.

Анализ на инструментите за дългосрочни ценни книжа: ако сборът от облигациите с фиксиран лихвен процент, променлив лихвен процент и с нулев купон не съответства на общия обем на дългосрочни дългови ценни книжа, НЦБ трябва да дадат вида и обема на дългосрочните ценни книжа, за които няма такава разбивка.

| 8. | Матуритет на емисиите: ако не може да се следва стриктното прилагане на определенията за краткосрочност и дългосрочност, НЦБ трябва да отбележат в националните пояснителни бележки, позициите, където отчитаните данни се отклоняват. |
| --- | --- |

8.

Матуритет на емисиите: ако не може да се следва стриктното прилагане на определенията за краткосрочност и дългосрочност, НЦБ трябва да отбележат в националните пояснителни бележки, позициите, където отчитаните данни се отклоняват.

| 9. | Обратни изкупувания: НЦБ посочват как извличат информацията относно обратните изкупувания и дали тя се събира чрез пряко отчитане или се изчислява чрез остатъка. |
| --- | --- |

9.

Обратни изкупувания: НЦБ посочват как извличат информацията относно обратните изкупувания и дали тя се събира чрез пряко отчитане или се изчислява чрез остатъка.

| 10. | Ценова оценка: НЦБ трябва да конкретизират подробно в националните пояснителни бележки процедурата за оценка, използвана за: а) краткосрочни дългови ценни книжа; б) дългосрочни дългови ценни книжа; в) облигации с отстъпка; и г) котирани акции. Всяка разлика в оценката на салда и потоци се обяснява. |
| --- | --- |

10.

Ценова оценка: НЦБ трябва да конкретизират подробно в националните пояснителни бележки процедурата за оценка, използвана за: а) краткосрочни дългови ценни книжа; б) дългосрочни дългови ценни книжа; в) облигации с отстъпка; и г) котирани акции. Всяка разлика в оценката на салда и потоци се обяснява.

| 11. | Периодичност на отчитането, срок и времеви обхват: степента, в която данните за тези бележки са предоставени в съответствие с изискванията на потребителите, т.е. за месечни данни със срок за предоставяне — пет седмици. Дава се също и дължината на предоставяните динамичните редове. Отчитат се прекъсванията в динамичните редове, например разликите в обхвата на ценните книжа през различните периоди. |
| --- | --- |

11.

Периодичност на отчитането, срок и времеви обхват: степента, в която данните за тези бележки са предоставени в съответствие с изискванията на потребителите, т.е. за месечни данни със срок за предоставяне — пет седмици. Дава се също и дължината на предоставяните динамичните редове. Отчитат се прекъсванията в динамичните редове, например разликите в обхвата на ценните книжа през различните периоди.

| 12. | Ревизии: кратки пояснителни бележки за всички ревизии разкриват причините за тях и обхвата им. |
| --- | --- |

12.

Ревизии: кратки пояснителни бележки за всички ревизии разкриват причините за тях и обхвата им.

| 13. | Оценка на обхвата по инструмент, емитиран от местни резиденти: НЦБ трябва да дадат национални оценки за обхвата на ценните книжа за всяка категория емисии на местни резиденти, т.е. емисии краткосрочни ценни книжа, дългосрочни ценни книжа и котирани акции в местна валута, други евро/национални деноминации, включително екю, и други валути, в съответствие с таблицата по-долу. Оценките за „Обхват в %“ посочват дела на ценните книжа, обхванати от всяка категория по инструменти, като проценти от общата емисия, които трябва да се отчитат под съответните наименования, като се следват правилата за отчитане. Могат да се извършват кратки описания в „Коментари“. НЦБ посочват също всички промени в обхвата в резултат на присъединяването към паричния съюз. | Обхват в % | Коментари: |
| --- | --- | --- | --- |
| Емисии в евро/национални деноминации | Местна Деноминация | STS | | |
| LTS | | |
| QUS | | |
| Евро/национални деноминации, различни от местната валута, включително ECU | STS | | |
| LTS | | |
| В други валути | | STS | | |
| | LTS | | |
| STS= краткосрочни дългови ценни книжа.
  LTS= дългосрочни дългови ценни книжа.
  QUS= котирани акции. |

13.

Оценка на обхвата по инструмент, емитиран от местни резиденти: НЦБ трябва да дадат национални оценки за обхвата на ценните книжа за всяка категория емисии на местни резиденти, т.е. емисии краткосрочни ценни книжа, дългосрочни ценни книжа и котирани акции в местна валута, други евро/национални деноминации, включително екю, и други валути, в съответствие с таблицата по-долу. Оценките за „Обхват в %“ посочват дела на ценните книжа, обхванати от всяка категория по инструменти, като проценти от общата емисия, които трябва да се отчитат под съответните наименования, като се следват правилата за отчитане. Могат да се извършват кратки описания в „Коментари“. НЦБ посочват също всички промени в обхвата в резултат на присъединяването към паричния съюз.

Обхват в %

Коментари:

Емисии в евро/национални деноминации

Местна Деноминация

STS

LTS

QUS

Евро/национални деноминации, различни от местната валута, включително ECU

STS

LTS

В други валути

STS

LTS

STS= краткосрочни дългови ценни книжа.

LTS= дългосрочни дългови ценни книжа.

QUS= котирани акции.

ЧАСТ 13

Допълнителна месечна статистика на лихвените проценти на ПФИ (предават се на ЕЦБ до края на 19-ия работен ден след края на референтния месец)

Таблица 1

Нови кредити за нефинансови предприятия

| | Сектор | Вид инструмент | Първоначален период на фиксиране на лихвения процент | Индикатор за нов бизнес | Отчетни задължения |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Кредити в евро | За нефинансови предприятия | Кредити в размер до 1 млн. евро | Плаващ лихвен процент и до 1 година първоначално фиксиране на лихвения процент | 24 | AAR/NDER, размер |
| Над 1 и до 5 години първоначално фиксиране на лихвения процент | 25 | AAR/NDER, размер |
| Над 5 години първоначално фиксиране на лихвения процент | 26 | AAR/NDER, размер |
| Кредити в размер над 1 млн. евро | Плаващ лихвен процент и до 1 година първоначално фиксиране на лихвения процент | 27 | AAR/NDER, размер |
| Над 1 и до 5 години първоначално фиксиране на лихвения процент | 28 | AAR/NDER, размер |
| Над 5 години първоначално фиксиране на лихвения процент | 29 | AAR/NDER, размер |

Сектор

Вид инструмент

Първоначален период на фиксиране на лихвения процент

Индикатор за нов бизнес

Отчетни задължения

Кредити в евро

За нефинансови предприятия

Кредити в размер до 1 млн. евро

Плаващ лихвен процент и до 1 година първоначално фиксиране на лихвения процент

24

AAR/NDER, размер

Над 1 и до 5 години първоначално фиксиране на лихвения процент

25

AAR/NDER, размер

Над 5 години първоначално фиксиране на лихвения процент

26

AAR/NDER, размер

Кредити в размер над 1 млн. евро

Плаващ лихвен процент и до 1 година първоначално фиксиране на лихвения процент

27

AAR/NDER, размер

Над 1 и до 5 години първоначално фиксиране на лихвения процент

28

AAR/NDER, размер

Над 5 години първоначално фиксиране на лихвения процент

29

AAR/NDER, размер

| 1. | За целите на статистиката на лихвените проценти на ПФИ, нови кредити за нефинансови предприятия обхващат всички кредити, различни от револвиращите кредити, овърдрафти и дълг по кредитна карта, както е определено в приложение I към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34). Годишно договорен лихвен процент (AAR) или тясно дефиниран ефективен лихвен процент (NDER) се отчитат за всички категории, включени в таблица 1. Към отчитането на AAR/NDER се прилагат свързаните обеми на нов бизнес. Индикатори от 24 до 29 се пресмятат въз основа на показатели от 37 до 54 в допълнение 2 към приложение I към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34). Лихвените проценти се изчисляват като среднопретеглени стойности на съответните показатели в допълнение 2 към приложение I към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34), докато новите бизнес обеми са сумата от съответните показатели в допълнение 2 към приложение I към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34). |
| --- | --- |

1.

За целите на статистиката на лихвените проценти на ПФИ, нови кредити за нефинансови предприятия обхващат всички кредити, различни от револвиращите кредити, овърдрафти и дълг по кредитна карта, както е определено в приложение I към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34). Годишно договорен лихвен процент (AAR) или тясно дефиниран ефективен лихвен процент (NDER) се отчитат за всички категории, включени в таблица 1. Към отчитането на AAR/NDER се прилагат свързаните обеми на нов бизнес. Индикатори от 24 до 29 се пресмятат въз основа на показатели от 37 до 54 в допълнение 2 към приложение I към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34). Лихвените проценти се изчисляват като среднопретеглени стойности на съответните показатели в допълнение 2 към приложение I към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34), докато новите бизнес обеми са сумата от съответните показатели в допълнение 2 към приложение I към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34).

Таблица 2

Револвиращи кредити и овърдрафти, кредит за удобство и разширен кредит по кредитни карти

| | Сектор | Вид инструмент | Индикатор за нов бизнес | Отчетни задължения |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Кредити в евро | За домакинства | Револвиращи кредити и овърдрафти, кредит за удобство и разширен кредит по кредитни карти | 86 | AAR/NDER, размер |
| За нефинансови предприятия | Револвиращи кредити и овърдрафти, кредит за удобство и разширен кредит по кредитни карти | 87 | AAR/NDER, размер |

Сектор

Вид инструмент

Индикатор за нов бизнес

Отчетни задължения

Кредити в евро

За домакинства

Револвиращи кредити и овърдрафти, кредит за удобство и разширен кредит по кредитни карти

86

AAR/NDER, размер

За нефинансови предприятия

Револвиращи кредити и овърдрафти, кредит за удобство и разширен кредит по кредитни карти

87

AAR/NDER, размер

| 2. | За целите на статистиката на лихвените проценти на ПФИ, револвиращите кредити и овърдрафти, и кредити за удобство и разширени кредити по кредитни карти имат същото значение като определеното в приложение II към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), независимо от техния първоначален период на фиксиране на лихвения процент. Прилаганите по овърдрафти санкции като елемент от други разходи, например под формата на специални такси, не се обхващат от AAR, както е определено в приложение I към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34). За категориите, включени в таблица 2, се отчита AAR или NDER. Към отчитането на AAR/NDER се прилагат свързаните обеми на нов бизнес. |
| --- | --- |

2.

За целите на статистиката на лихвените проценти на ПФИ, револвиращите кредити и овърдрафти, и кредити за удобство и разширени кредити по кредитни карти имат същото значение като определеното в приложение II към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), независимо от техния първоначален период на фиксиране на лихвения процент. Прилаганите по овърдрафти санкции като елемент от други разходи, например под формата на специални такси, не се обхващат от AAR, както е определено в приложение I към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34). За категориите, включени в таблица 2, се отчита AAR или NDER. Към отчитането на AAR/NDER се прилагат свързаните обеми на нов бизнес.

| 3. | В случаите на револвиращи кредити и овърдрафти, и кредити за удобство и разширени кредити по кредитни карти, понятието за обем на нов бизнес е еквивалентно на непогасени суми. Индикатори 86 и 87 се изчисляват въз основа на показатели 12, 23, 32 и 36 в допълнение 2 към приложение I към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34), а отчетените непогасени суми за кредити за удобство и разширени кредити по кредитни карти, и револвиращи кредити и овърдрафти — в съответствие с Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33). Лихвените проценти се изчисляват като среднопретеглени стойности на съответните показатели в допълнение 2 към приложение I към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34), при нулев лихвен процент по кредит за удобство по кредитни карти. Целта на индикатори 86 и 87 е да осигурят приемственост с индикатори 12 и 23 („овърдрафти“), както е определено по-рано в Регламент (ЕО) No 63/2002 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2001/18) (35), т.e. преди тяхното изменение с Регламент (ЕО) No 290/2009 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2009/7) (36). |
| --- | --- |

3.

В случаите на револвиращи кредити и овърдрафти, и кредити за удобство и разширени кредити по кредитни карти, понятието за обем на нов бизнес е еквивалентно на непогасени суми. Индикатори 86 и 87 се изчисляват въз основа на показатели 12, 23, 32 и 36 в допълнение 2 към приложение I към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34), а отчетените непогасени суми за кредити за удобство и разширени кредити по кредитни карти, и револвиращи кредити и овърдрафти — в съответствие с Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33). Лихвените проценти се изчисляват като среднопретеглени стойности на съответните показатели в допълнение 2 към приложение I към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34), при нулев лихвен процент по кредит за удобство по кредитни карти. Целта на индикатори 86 и 87 е да осигурят приемственост с индикатори 12 и 23 („овърдрафти“), както е определено по-рано в Регламент (ЕО) No 63/2002 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2001/18) (35), т.e. преди тяхното изменение с Регламент (ЕО) No 290/2009 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2009/7) (36).

Таблица 3

Лихвени проценти по предоговорени кредити за домакинства и нефинансови предприятия

| | Сектор | Вид инструмент | Първоначален матуритет, срок на предизвестие, първоначален период на фиксиране на лихвения процент | Индикатор за нов бизнес | Отчетни задължения |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Предоговорени кредити в евро | За домакинства | За потребление | общо | 88 | AAR/NDER |
| За покупка на жилище | общо | 89 | AAR/NDER |
| За други цели | общо | 90 | AAR/NDER |
| За нефинансови предприятия | общо | 91 | AAR/NDER |

Сектор

Вид инструмент

Първоначален матуритет, срок на предизвестие, първоначален период на фиксиране на лихвения процент

Индикатор за нов бизнес

Отчетни задължения

Предоговорени кредити в евро

За домакинства

За потребление

общо

88

AAR/NDER

За покупка на жилище

общо

89

AAR/NDER

За други цели

общо

90

AAR/NDER

За нефинансови предприятия

общо

91

AAR/NDER

| 4. | За целите на статистиката на лихвените проценти на ПФИ, предоговорените кредити за домакинства и нефинансови предприятия обхващат всички кредити за нов бизнес, различни от револвиращи кредити и овърдрафти, и дълг по кредитни карти, които са отпуснати, но още не са обратно изплатени към момента, когато са предоговорени. По отношение на кредити, прехвърлени от друга институция, предоговарянето се отнася за кредити за нов бизнес, които са предоставени от институцията, която продава или предава кредита. За категориите, включени в таблица 3, се отчитат само AAR или NDER на базата на полагане на максимални усилия в допълнение към обемите, изисквани по Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34). |
| --- | --- |

4.

За целите на статистиката на лихвените проценти на ПФИ, предоговорените кредити за домакинства и нефинансови предприятия обхващат всички кредити за нов бизнес, различни от револвиращи кредити и овърдрафти, и дълг по кредитни карти, които са отпуснати, но още не са обратно изплатени към момента, когато са предоговорени. По отношение на кредити, прехвърлени от друга институция, предоговарянето се отнася за кредити за нов бизнес, които са предоставени от институцията, която продава или предава кредита. За категориите, включени в таблица 3, се отчитат само AAR или NDER на базата на полагане на максимални усилия в допълнение към обемите, изисквани по Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34).

ЧАСТ 14

Избор на действителната съвкупност от отчетни единици и поддържане на извадката за статистиката на лихвените проценти на ПФИ

Раздел 1:   Избор на действителната съвкупност от отчетни единици

1.   Цялостна процедура за избор

| 1. | НЦБ прилагат процедурата, показана на схемата по-долу, за избор на отчетни единици за събирането на статистика на лихвените проценти на ПФИ в съответствие с Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34). Тази процедура е определена, както следва: |
| --- | --- |

1.

НЦБ прилагат процедурата, показана на схемата по-долу, за избор на отчетни единици за събирането на статистика на лихвените проценти на ПФИ в съответствие с Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34). Тази процедура е определена, както следва:

Image

2.   Пълно статистическо преброяване или извадка

| 2. | Всяка НЦБ избира своите отчетни единици измежду ПФИ, без централни банки и ФПП, от общата съвкупност от отчетни единици, които са резиденти в същата държава членка от еврозоната като НЦБ. |
| --- | --- |

2.

Всяка НЦБ избира своите отчетни единици измежду ПФИ, без централни банки и ФПП, от общата съвкупност от отчетни единици, които са резиденти в същата държава членка от еврозоната като НЦБ.

| 3. | За да изберат отчетните единици, НЦБ трябва да използват или пълно статистическо преброяване, или извадков подход съгласно критериите, установени в параграфите по-долу. |
| --- | --- |

3.

За да изберат отчетните единици, НЦБ трябва да използват или пълно статистическо преброяване, или извадков подход съгласно критериите, установени в параграфите по-долу.

| 4. | В случая на пълно статистическо преброяване, НЦБ изисква всички резидентни ПФИ от общата съвкупност от отчетни единици да отчетат статистика на лихвените проценти на ПФИ. Променливите, за които се събира информация посредством пълно статистическо преброяване, са лихвените проценти, обемите на нов бизнес и лихвените проценти по непогасени суми. |
| --- | --- |

4.

В случая на пълно статистическо преброяване, НЦБ изисква всички резидентни ПФИ от общата съвкупност от отчетни единици да отчетат статистика на лихвените проценти на ПФИ. Променливите, за които се събира информация посредством пълно статистическо преброяване, са лихвените проценти, обемите на нов бизнес и лихвените проценти по непогасени суми.

| 5. | В случая на извадка само избрани ПФИ от общата съвкупност от отчетни единици следва да се отчитат. Променливите, които се определят посредством извадка, са лихвените проценти, обемите на нов бизнес и лихвените проценти по непогасени суми. Те се наричат извадкови променливи. За да се сведе до минимум рискът резултатите от извадковото изследване да се отклоняват от истинските (неизвестни) стойности, получени от общата съвкупност от отчетни единици, извадката следва да се прави така, че да е представителна по отношение на тази съвкупност. За целите на статистиката на лихвените проценти на ПФИ извадката се счита за представителна, ако всички характеристики, които се отнасят до статистиката на лихвените проценти на ПФИ и които са вътрешноприсъщи на общата съвкупност от отчетни единици, също се отразяват в извадката. За да изготвят първоначалната извадка, НЦБ могат да използват подходящи заместители и модели, за да създадат извадковата схема, дори ако извадковите данни, получени от налични източници, не съответстват напълно на определенията в Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34). |
| --- | --- |

5.

В случая на извадка само избрани ПФИ от общата съвкупност от отчетни единици следва да се отчитат. Променливите, които се определят посредством извадка, са лихвените проценти, обемите на нов бизнес и лихвените проценти по непогасени суми. Те се наричат извадкови променливи. За да се сведе до минимум рискът резултатите от извадковото изследване да се отклоняват от истинските (неизвестни) стойности, получени от общата съвкупност от отчетни единици, извадката следва да се прави така, че да е представителна по отношение на тази съвкупност. За целите на статистиката на лихвените проценти на ПФИ извадката се счита за представителна, ако всички характеристики, които се отнасят до статистиката на лихвените проценти на ПФИ и които са вътрешноприсъщи на общата съвкупност от отчетни единици, също се отразяват в извадката. За да изготвят първоначалната извадка, НЦБ могат да използват подходящи заместители и модели, за да създадат извадковата схема, дори ако извадковите данни, получени от налични източници, не съответстват напълно на определенията в Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34).

3.   Групиране на общата съвкупност от отчетни единици

| 6. | За да гарантира, че извадката е представителна, всяка НЦБ, която избира извадковия метод за статистиката на лихвените проценти на ПФИ, групира по подходящ начин общата съвкупност от отчетни единици, преди да избере отчетни единици. Групирането предполага подразделянето на общата съвкупност от отчетни единици (N) на отделни подсъвкупности или подгрупи N1, N2, N3... NL. Подразделенията в подсъвкупности или подгрупи не се припокриват и събрани заедно обхващат общата съвкупност от отчетни единици:
  N1 + N2 + N3 + ... + NL = N |
| --- | --- |

6.

За да гарантира, че извадката е представителна, всяка НЦБ, която избира извадковия метод за статистиката на лихвените проценти на ПФИ, групира по подходящ начин общата съвкупност от отчетни единици, преди да избере отчетни единици. Групирането предполага подразделянето на общата съвкупност от отчетни единици (N) на отделни подсъвкупности или подгрупи N1, N2, N3... NL. Подразделенията в подсъвкупности или подгрупи не се припокриват и събрани заедно обхващат общата съвкупност от отчетни единици:

N1 + N2 + N3 + ... + NL = N

| 7. | НЦБ определят критерии за групиране, които позволяват подразделянето на общата съвкупност от отчетни единици на хомогенни подгрупи (homogeneous strata). Подгрупите се приемат за хомогенни, ако сумата на вътрешногруповото разсейване на променливите от извадките е значително по-малка от общото разсейване в цялата действителна съвкупност от отчетни единици (37). Критериите за групиране са свързани със статистиката на лихвените проценти на ПФИ, т.е. има връзка между критериите за групиране и лихвените проценти и обемите, които подлежат на оценка от извадката. |
| --- | --- |

7.

НЦБ определят критерии за групиране, които позволяват подразделянето на общата съвкупност от отчетни единици на хомогенни подгрупи (homogeneous strata). Подгрупите се приемат за хомогенни, ако сумата на вътрешногруповото разсейване на променливите от извадките е значително по-малка от общото разсейване в цялата действителна съвкупност от отчетни единици (37). Критериите за групиране са свързани със статистиката на лихвените проценти на ПФИ, т.е. има връзка между критериите за групиране и лихвените проценти и обемите, които подлежат на оценка от извадката.

| 8. | Всяка НЦБ, която избира извадков метод, трябва да определи поне един критерий за групиране, за да гарантира, че извадката от ПФИ е представителна за държавата членка от еврозоната и че извадковата грешка е малка. В най-добрия случай НЦБ определят йерархия от критерии за групиране. Тези критерии трябва да отчитат националните условия и следователно са специфични за всяка държава членка от еврозоната. |
| --- | --- |

8.

Всяка НЦБ, която избира извадков метод, трябва да определи поне един критерий за групиране, за да гарантира, че извадката от ПФИ е представителна за държавата членка от еврозоната и че извадковата грешка е малка. В най-добрия случай НЦБ определят йерархия от критерии за групиране. Тези критерии трябва да отчитат националните условия и следователно са специфични за всяка държава членка от еврозоната.

| 9. | Изборът на отчетни единици се извършва чрез еднократна извадка, след като всички подгрупи са вече определени. Само на този етап отчетните единици се избират от общата съвкупност от отчетни единици. Не се правят междинни извадки. |
| --- | --- |

9.

Изборът на отчетни единици се извършва чрез еднократна извадка, след като всички подгрупи са вече определени. Само на този етап отчетните единици се избират от общата съвкупност от отчетни единици. Не се правят междинни извадки.

4.   Разпределение на извадката между подгрупите и избор на отчетни единици

| 10. | След определяне на националните подгрупи съгласно параграфи 3 и 0, НЦБ, които са избрали извадковия метод, конструират извадката, като избират фактическите отчетни единици от всяка подгрупа. Общият размер на националната извадка n е сумата от размерите на извадки n1, n2, n3, ..., nL за всяка една от подгрупите:
  n1 + n2 + n3 + ... + nL = n. |
| --- | --- |

10.

След определяне на националните подгрупи съгласно параграфи 3 и 0, НЦБ, които са избрали извадковия метод, конструират извадката, като избират фактическите отчетни единици от всяка подгрупа. Общият размер на националната извадка n е сумата от размерите на извадки n1, n2, n3, ..., nL за всяка една от подгрупите:

n1 + n2 + n3 + ... + nL = n.

| 11. | Всяка НЦБ избира най-подходящото разпределение на размера на националната извадка n между подгрупите. Поради това за всяка подгрупа НЦБ определя колко отчетни единици nh са избрани от общия брой ПФИ, Nh. Делът на извадката nh/Nh за всяка подгрупа h позволява оценяването на разсейването във всяка подгрупа. Това предполага, че от всяка подгрупа се избират поне две отчетни единици. |
| --- | --- |

11.

Всяка НЦБ избира най-подходящото разпределение на размера на националната извадка n между подгрупите. Поради това за всяка подгрупа НЦБ определя колко отчетни единици nh са избрани от общия брой ПФИ, Nh. Делът на извадката nh/Nh за всяка подгрупа h позволява оценяването на разсейването във всяка подгрупа. Това предполага, че от всяка подгрупа се избират поне две отчетни единици.

| 12. | За да изберат фактическите отчетни единици във всяка подгрупа, НЦБ или включват всички институции в подгрупата и правят случайна извадка, или избират най-големите институции в подгрупа. При случайната извадка произволното избиране на институциите от всяка подгрупа се прави с еднаква вероятност за всички институции или с вероятност, пропорционална на големината на институцията. НЦБ, които използват случайна извадка или подбор на най-големите институции, могат да изберат да включат всички институции за някои подгрупи. |
| --- | --- |

12.

За да изберат фактическите отчетни единици във всяка подгрупа, НЦБ или включват всички институции в подгрупата и правят случайна извадка, или избират най-големите институции в подгрупа. При случайната извадка произволното избиране на институциите от всяка подгрупа се прави с еднаква вероятност за всички институции или с вероятност, пропорционална на големината на институцията. НЦБ, които използват случайна извадка или подбор на най-големите институции, могат да изберат да включат всички институции за някои подгрупи.

| 13. | Информация за големината на всяка кредитна и друга институция в общата съвкупност от отчетни единици е налична на национално ниво в балансовата статистика на ПФИ, събрана в съответствие с Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33). НЦБ трябва да използват сумата от всички деноминирани в евро депозити и кредити на домакинства и нефинансови предприятия, резиденти в държави членки от еврозоната, които са частта от баланса, отнасяща се до статистиката на лихвените проценти на ПФИ, или са техен близък заместител. |
| --- | --- |

13.

Информация за големината на всяка кредитна и друга институция в общата съвкупност от отчетни единици е налична на национално ниво в балансовата статистика на ПФИ, събрана в съответствие с Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33). НЦБ трябва да използват сумата от всички деноминирани в евро депозити и кредити на домакинства и нефинансови предприятия, резиденти в държави членки от еврозоната, които са частта от баланса, отнасяща се до статистиката на лихвените проценти на ПФИ, или са техен близък заместител.

| 14. | Статистиката на лихвените проценти на ПФИ се базира на избор без замяна, т.е. всяка ПФИ в общата съвкупност от отчетни единици се избира само веднъж |
| --- | --- |

14.

Статистиката на лихвените проценти на ПФИ се базира на избор без замяна, т.е. всяка ПФИ в общата съвкупност от отчетни единици се избира само веднъж

| 15. | Ако дадена НЦБ реши да извършва пълно статистическо преброяване на всички ПФИ в подгрупа, НЦБ може да използва извадков метод на ниво клонове в подгрупата. Предварителното условие е НЦБ да разполага с пълен списък на клоновете, който обхваща цялата дейност на кредитните и другите институции в подгрупата, и да има подходящи данни, за да бъде в състояние да оцени разсейването в стойностите на лихвените проценти за нов бизнес на домакинства и нефинансови предприятия по клонове. За избирането и поддържането на клоновете се прилагат всички изисквания, предвидени в настоящите насоки. Избраните клонове стават абстрактни отчетни единици, към които се прилагат всички изисквания за отчетност, предвидени в приложение I към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34). Настоящата процедура не засяга задължението на всяка ПФИ, към която принадлежат клоновете, да бъде отчетна единица. |
| --- | --- |

15.

Ако дадена НЦБ реши да извършва пълно статистическо преброяване на всички ПФИ в подгрупа, НЦБ може да използва извадков метод на ниво клонове в подгрупата. Предварителното условие е НЦБ да разполага с пълен списък на клоновете, който обхваща цялата дейност на кредитните и другите институции в подгрупата, и да има подходящи данни, за да бъде в състояние да оцени разсейването в стойностите на лихвените проценти за нов бизнес на домакинства и нефинансови предприятия по клонове. За избирането и поддържането на клоновете се прилагат всички изисквания, предвидени в настоящите насоки. Избраните клонове стават абстрактни отчетни единици, към които се прилагат всички изисквания за отчетност, предвидени в приложение I към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34). Настоящата процедура не засяга задължението на всяка ПФИ, към която принадлежат клоновете, да бъде отчетна единица.

5.   Минимален размер на националната извадка

| 16. | Минималният размер на националната извадка се определя различно в зависимост от това дали НЦБ прилага случайна извадка или избира най-големите институции в подгрупа. |
| --- | --- |

16.

Минималният размер на националната извадка се определя различно в зависимост от това дали НЦБ прилага случайна извадка или избира най-големите институции в подгрупа.

| 17. | Ако НЦБ прилага случайна извадка при избора на фактическите отчетни единици, минималният размер на националната извадка трябва да бъде такъв, че максималната стандартна грешка за лихвените проценти по нов бизнес, средно за всички категории инструменти, да не надвишава 10 базисни пункта при доверителен интервал от 90 % (38). |
| --- | --- |

17.

Ако НЦБ прилага случайна извадка при избора на фактическите отчетни единици, минималният размер на националната извадка трябва да бъде такъв, че максималната стандартна грешка за лихвените проценти по нов бизнес, средно за всички категории инструменти, да не надвишава 10 базисни пункта при доверителен интервал от 90 % (38).

| 18. | Максималната стандартна грешка е определена като

  , където D е максималната стандартна грешка, zα/2 – коефициент, изчислен от нормалното разпределение или друго подходящо разпределение, в зависимост от структурата на данните (напр. t-разпределение), приемайки доверителен интервал 1-α, където var(

  ) е разсейването на извадковия коефициент на параметър θ, и vâr(

  ) е оцененото разсейване на извадковия коефициент на параметър θ. |
| --- | --- |

18.

Image

Image

Image

| 19. | Ако НЦБ избира най-голямата институция в групата, качеството на извадката се основава на мярката синтетична средна абсолютна грешка (MAE). Действителната синтетична средна абсолютна грешка не следва да надвишава прага на променяща се във времето средна абсолютна грешка, допускайки разлика в грешката от 10 базисни точки във всяка подгрупа и индикатор. |
| --- | --- |

19.

Ако НЦБ избира най-голямата институция в групата, качеството на извадката се основава на мярката синтетична средна абсолютна грешка (MAE). Действителната синтетична средна абсолютна грешка не следва да надвишава прага на променяща се във времето средна абсолютна грешка, допускайки разлика в грешката от 10 базисни точки във всяка подгрупа и индикатор.

| 20. | Синтетичните средни абсолютни грешки за даден извадков коефициент

  в даден период следва да се определят като:


  където:





  MAES (

  ) | е синтетична средна абсолютна грешка |
| --- | --- | --- |
| Bc, Bk | е обемът в конкретна категория лихвен процент на ПФИ |
| ic1 | е средният лихвен процент изчислен в категория c


  е средната абсолютна грешка за дадена категория лихвен процент на ПФИ въз основа на извадков коефициент

  j |
| Bj0 | е обемът, съответстващ на действителното неотчитане, в конкретна подгрупа j |
| Bj1 | е обемът, съответстващ на действителното отчитане, в конкретна подгрупа j. Ако се прилага извадка, Bj

  1 се отнася за генералната съвкупност на база на извадка на обемите. Процесът на оценяване на генерална съвкупност на база на извадка е допълнително описан в раздел 4 |
| B | е общият обем за всички подгрупи, т.е. сумата на Bj

  0 и Bj

  1 за всички подгрупи

  е оценка на общата грешка в рамките на подгрупа j |
| ij1 | е среднопретеглен лихвен процент, съответстващ на действителното отчитане, в конкретна подгрупа j |
| j
  0 | е стойността на извадковия коефициент

  за подгрупата, която не поема никой на подгрупата j. |

20.

Image

Image

където:

Image

е синтетична средна абсолютна грешка

Bc, Bk

е обемът в конкретна категория лихвен процент на ПФИ

ic1

е средният лихвен процент изчислен в категория c

Image е средната абсолютна грешка за дадена категория лихвен процент на ПФИ въз основа на извадков коефициент Image

  j

Bj0

е обемът, съответстващ на действителното неотчитане, в конкретна подгрупа j

Bj1

е обемът, съответстващ на действителното отчитане, в конкретна подгрупа j. Ако се прилага извадка, Bj

  1 се отнася за генералната съвкупност на база на извадка на обемите. Процесът на оценяване на генерална съвкупност на база на извадка е допълнително описан в раздел 4

B

е общият обем за всички подгрупи, т.е. сумата на Bj

  0 и Bj

  1 за всички подгрупи

Image е оценка на общата грешка в рамките на подгрупа j

ij1

е среднопретеглен лихвен процент, съответстващ на действителното отчитане, в конкретна подгрупа j

Image

Image

В случай на покритие с нулев обем в една от отчетените подгрупи, средното Image на другите подгрупи се използва за да се избегне средна абсолютна грешка равна на нула.

Image е средната стойност на първия и третия квартил в подгрупата, които са определени като лихвения процент, отчитан за категорията лихвен процент на ПФИ, за която 25 % (и 75 % съответно) от отчетените лихвени проценти са по-ниски от това число. Първият и третият квартил се изчисляват чрез предварително претегляне на обема в тази категория от институциите в подгрупата. Така средната стойност от двата извадкови коефициента на средна абсолютна грешка (първият и третият квартили) се използва за оценка на параметъра Image
   (39).

| 21. | Максималната стандартна грешка и синтетичната средна абсолютна грешка се изчисляват отделно за нов бизнес и непогасени суми. За нов бизнес, максималната стандартна грешка и синтетичната средна абсолютна грешка се изчисляват въз основа на индикатори 1 — 11, 13 — 22 и 24 — 29, както са описани в допълнение 2 към приложение I към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34). За непогасени суми, максималната стандартна грешка и синтетичната МАЕ се изчисляват въз основа на индикатори 1 — 14, както са описани в допълнение 1 към приложение I към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34). |
| --- | --- |

21.

Максималната стандартна грешка и синтетичната средна абсолютна грешка се изчисляват отделно за нов бизнес и непогасени суми. За нов бизнес, максималната стандартна грешка и синтетичната средна абсолютна грешка се изчисляват въз основа на индикатори 1 — 11, 13 — 22 и 24 — 29, както са описани в допълнение 2 към приложение I към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34). За непогасени суми, максималната стандартна грешка и синтетичната МАЕ се изчисляват въз основа на индикатори 1 — 14, както са описани в допълнение 1 към приложение I към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34).

| 22. | Минималният размер на националната извадка се отнася както до минималната начална извадка, така и до поддържаната във времето минимална извадка, както е определено в следващия раздел относно поддържане на извадката от действителната съвкупност от отчетни единици. Поради сливания или отпадания на отчетни единици, извадката може да се намали преди следващия период на поддържане. |
| --- | --- |

22.

Минималният размер на националната извадка се отнася както до минималната начална извадка, така и до поддържаната във времето минимална извадка, както е определено в следващия раздел относно поддържане на извадката от действителната съвкупност от отчетни единици. Поради сливания или отпадания на отчетни единици, извадката може да се намали преди следващия период на поддържане.

| 23. | НЦБ могат да избират повече отчетни единици от определения като минимален размер на националната извадка, особено тогава, когато е необходимо да се увеличи нейната представителност предвид структурата на националната финансова система. |
| --- | --- |

23.

НЦБ могат да избират повече отчетни единици от определения като минимален размер на националната извадка, особено тогава, когато е необходимо да се увеличи нейната представителност предвид структурата на националната финансова система.

| 24. | Необходимо е да има съответствие между броя на ПФИ в общата съвкупност от отчетни единици и минималния размер на извадката. НЦБ могат да разрешат на резидентни ПФИ в само една държава членка от еврозоната, които са включени индивидуално в списъка на ПФИ, създаден и актуализиран в съответствие с класификационните принципи, изложени в приложение I, част 1, раздел 1 от Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), да отчитат заедно като група статистика на лихвените проценти на ПФИ. Групата става абстрактна отчетна единица. Това означава, че групата отчита статистика на лихвените проценти на ПФИ като една ПФИ, т.е. парично-финансовите институции отчитат един среден лихвен процент за категория инструменти, който включва цялата група, вместо по един лихвен процент за всяка ПФИ, включена в списъка на ПФИ. В същото време ПФИ в рамките на групата все още се броят като отделни институции в общата съвкупност от отчетни единици и в извадката. |
| --- | --- |

24.

Необходимо е да има съответствие между броя на ПФИ в общата съвкупност от отчетни единици и минималния размер на извадката. НЦБ могат да разрешат на резидентни ПФИ в само една държава членка от еврозоната, които са включени индивидуално в списъка на ПФИ, създаден и актуализиран в съответствие с класификационните принципи, изложени в приложение I, част 1, раздел 1 от Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), да отчитат заедно като група статистика на лихвените проценти на ПФИ. Групата става абстрактна отчетна единица. Това означава, че групата отчита статистика на лихвените проценти на ПФИ като една ПФИ, т.е. парично-финансовите институции отчитат един среден лихвен процент за категория инструменти, който включва цялата група, вместо по един лихвен процент за всяка ПФИ, включена в списъка на ПФИ. В същото време ПФИ в рамките на групата все още се броят като отделни институции в общата съвкупност от отчетни единици и в извадката.

Раздел 2:   Поддържане на извадката от действителната съвкупност от отчетни единици

6.   Поддържане на извадката във времето

| 25. | НЦБ, които избират извадковия подход, трябва да гарантират, че извадката остава представителна с течение на времето. |
| --- | --- |

25.

НЦБ, които избират извадковия подход, трябва да гарантират, че извадката остава представителна с течение на времето.

| 26. | Ето защо поне веднъж годишно НЦБ следва да проверяват представителността на своята извадка. Ако има значителни промени в общата съвкупност от отчетни единици, те трябва да се отразят в извадката след тази годишна проверка. |
| --- | --- |

26.

Ето защо поне веднъж годишно НЦБ следва да проверяват представителността на своята извадка. Ако има значителни промени в общата съвкупност от отчетни единици, те трябва да се отразят в извадката след тази годишна проверка.

| 27. | НЦБ правят редовен преглед на извадката поне веднъж на три години, като вземат под внимание присъединилите се към общата съвкупност от отчетни единици, отпадналите от общата и от действителната съвкупности от отчетни единици, и други промени в характеристиките на отчетните единици, и прилагат разпоредбите на раздел 5 относно минималния размер на националната извадка. Редовният преглед на извадката се основава на оценка на съответствие с разпоредбите относно избора на действителната съвкупност от отчетни единици, както се съдържат в раздел 1, като се основава на месечните данни, съответстващи на края на всяко тримесечие в годината, през която се извършва прегледът. НЦБ обаче могат да проверяват и актуализират своята извадка по-често. |
| --- | --- |

27.

НЦБ правят редовен преглед на извадката поне веднъж на три години, като вземат под внимание присъединилите се към общата съвкупност от отчетни единици, отпадналите от общата и от действителната съвкупности от отчетни единици, и други промени в характеристиките на отчетните единици, и прилагат разпоредбите на раздел 5 относно минималния размер на националната извадка. Редовният преглед на извадката се основава на оценка на съответствие с разпоредбите относно избора на действителната съвкупност от отчетни единици, както се съдържат в раздел 1, като се основава на месечните данни, съответстващи на края на всяко тримесечие в годината, през която се извършва прегледът. НЦБ обаче могат да проверяват и актуализират своята извадка по-често.

| 28. | За да се запази представителна във времето, извадката трябва да се коригира, като се вземат предвид присъединилите се към общата съвкупност от отчетни единици. Ето защо НЦБ правят извадка nb от общата съвкупност от всички присъединили се отчетни единици Nb. Допълнителният подбор на присъединили се институции nb от общия брой присъединили се Nb следва да се счита за нарастваща във времето извадка. |
| --- | --- |

28.

За да се запази представителна във времето, извадката трябва да се коригира, като се вземат предвид присъединилите се към общата съвкупност от отчетни единици. Ето защо НЦБ правят извадка nb от общата съвкупност от всички присъединили се отчетни единици Nb. Допълнителният подбор на присъединили се институции nb от общия брой присъединили се Nb следва да се счита за нарастваща във времето извадка.

| 29. | С времето извадката се коригира, за да се вземат предвид напусналите общата и действителната съвкупности от отчетни единици. Не е необходима корекция, ако броят на напусналите в общата съвкупност от отчетни единици Nd е пропорционален на броя на напусналите в извадката nd (случай 1). Ако институциите отпадат от общата съвкупност от отчетни единици и не са част от извадката, извадката става по-голяма спрямо размера на общата съвкупност от отчетни единици (случай 2). Ако напусналите извадката институции са относително повече от тези, напуснали общата съвкупност от отчетни единици, с течение на времето извадката става прекалено малка и може да престане да бъде представителна (случай 3). В случаи 2 и 3, ако за избора на действителните отчетни институции е използвана случайна извадка, даденото тегло на всяка институция в извадката се коригира посредством установен статистически метод от теорията на извадките. Даденото тегло на всяка отчетна единица е величина, обратно пропорционална на вероятността тази отчетна единица да бъде избрана, а от тук и на коефициента на разширяване. В случай 2, когато извадката е относително по-голяма от съвкупността от отчетни единици, от извадката не се изважда нито една отчетна единица. В случай 3, ако са избрани най-големите институции, извадката се коригира чрез избиране на допълнителни институции според техния размер. |
| --- | --- |

29.

С времето извадката се коригира, за да се вземат предвид напусналите общата и действителната съвкупности от отчетни единици. Не е необходима корекция, ако броят на напусналите в общата съвкупност от отчетни единици Nd е пропорционален на броя на напусналите в извадката nd (случай 1). Ако институциите отпадат от общата съвкупност от отчетни единици и не са част от извадката, извадката става по-голяма спрямо размера на общата съвкупност от отчетни единици (случай 2). Ако напусналите извадката институции са относително повече от тези, напуснали общата съвкупност от отчетни единици, с течение на времето извадката става прекалено малка и може да престане да бъде представителна (случай 3). В случаи 2 и 3, ако за избора на действителните отчетни институции е използвана случайна извадка, даденото тегло на всяка институция в извадката се коригира посредством установен статистически метод от теорията на извадките. Даденото тегло на всяка отчетна единица е величина, обратно пропорционална на вероятността тази отчетна единица да бъде избрана, а от тук и на коефициента на разширяване. В случай 2, когато извадката е относително по-голяма от съвкупността от отчетни единици, от извадката не се изважда нито една отчетна единица. В случай 3, ако са избрани най-големите институции, извадката се коригира чрез избиране на допълнителни институции според техния размер.

| 30. | С течение на времето извадката се коригира, за да се отчетат промените в характеристиките на отчетните единици. Тези промени могат бъдат резултат от сливания, разделяния, растеж на институцията и т.н. Някои отчетни единици могат да сменят подгрупата. Както в случаи 2 и 3 за напускащи, извадката се коригира с установен статистически метод от теорията на извадките. Когато НЦБ правят случайна извадка, се определят нови вероятности за избор и съответно нови тегла. |
| --- | --- |

30.

С течение на времето извадката се коригира, за да се отчетат промените в характеристиките на отчетните единици. Тези промени могат бъдат резултат от сливания, разделяния, растеж на институцията и т.н. Някои отчетни единици могат да сменят подгрупата. Както в случаи 2 и 3 за напускащи, извадката се коригира с установен статистически метод от теорията на извадките. Когато НЦБ правят случайна извадка, се определят нови вероятности за избор и съответно нови тегла.

Раздел 3:   Допълнителни въпроси, свързани с извадката

7.   Съответствие

| 31. | За да се постигне съответствие между статистиката на лихвените проценти на ПФИ по непогасени суми по депозити и кредити и по нов бизнес, отнасящи се за депозити и кредити, НЦБ, избрали извадковия подход, трябва да използват същите отчетни единици, за да съберат тези статистически данни. НЦБ могат също така да използват извадковия подход за едно подмножество от статистически данни на лихвените проценти на ПФИ и пълно статистическо преброяване за останалите. Не може обаче да се използват две или повече различни извадки. |
| --- | --- |

31.

За да се постигне съответствие между статистиката на лихвените проценти на ПФИ по непогасени суми по депозити и кредити и по нов бизнес, отнасящи се за депозити и кредити, НЦБ, избрали извадковия подход, трябва да използват същите отчетни единици, за да съберат тези статистически данни. НЦБ могат също така да използват извадковия подход за едно подмножество от статистически данни на лихвените проценти на ПФИ и пълно статистическо преброяване за останалите. Не може обаче да се използват две или повече различни извадки.

8.   Финансово нововъведение

| 32. | При процедурата за генериране на извадка не е необходимо НЦБ да обхващат всеки продукт, който съществува на национално ниво. Те обаче не могат да изключват цяла категория инструменти на основанието, че обемите са твърде малки. Следователно, ако дадена категория инструменти се предлага само от една институция, тази институция трябва да бъде включена в извадката. Ако дадена категория инструменти не съществува в определена държава членка от еврозоната към момента на първоначалното подготвяне на извадката, но впоследствие дадена институция я е въвела, тази институция следва да бъде включена в извадката по време на следващата проверка за представителност на извадката. Ако е създаден нов продукт, институциите в извадката следва да го включат в следващия си отчет, тъй като от всички отчетни единици се изисква да предоставят информация за всички свои продукти. |
| --- | --- |

32.

При процедурата за генериране на извадка не е необходимо НЦБ да обхващат всеки продукт, който съществува на национално ниво. Те обаче не могат да изключват цяла категория инструменти на основанието, че обемите са твърде малки. Следователно, ако дадена категория инструменти се предлага само от една институция, тази институция трябва да бъде включена в извадката. Ако дадена категория инструменти не съществува в определена държава членка от еврозоната към момента на първоначалното подготвяне на извадката, но впоследствие дадена институция я е въвела, тази институция следва да бъде включена в извадката по време на следващата проверка за представителност на извадката. Ако е създаден нов продукт, институциите в извадката следва да го включат в следващия си отчет, тъй като от всички отчетни единици се изисква да предоставят информация за всички свои продукти.

Раздел 4:   Среднопретеглени лихвени проценти на национално равнище и общо национални обеми на бизнеса

| 33. | НЦБ получават среднопретеглени лихвени проценти и съответните обеми на бизнеса от всички техни резидентни действителни отчетни единици и изчисляват среднопретеглени лихвени проценти на национално равнище за всяка категория инструменти въз основа на оценяване на генерална съвкупност на база на извадка на обемите на бизнеса по подгрупа. Данните се отчитат на ЕЦБ. |
| --- | --- |

33.

НЦБ получават среднопретеглени лихвени проценти и съответните обеми на бизнеса от всички техни резидентни действителни отчетни единици и изчисляват среднопретеглени лихвени проценти на национално равнище за всяка категория инструменти въз основа на оценяване на генерална съвкупност на база на извадка на обемите на бизнеса по подгрупа. Данните се отчитат на ЕЦБ.

| 34. | Когато се прилага случайна извадка, извадковият коефициент на лихвения процент в подгрупа и национално равнище трябва да съответства на процедурата за извадка, проста случайна извадка или на вероятността, пропорционална на използвания размер, като се предполага, че за претегляне на лихвените проценти са използвани суми от оценка на генералната съвкупност на база на извадката. |
| --- | --- |

34.

Когато се прилага случайна извадка, извадковият коефициент на лихвения процент в подгрупа и национално равнище трябва да съответства на процедурата за извадка, проста случайна извадка или на вероятността, пропорционална на използвания размер, като се предполага, че за претегляне на лихвените проценти са използвани суми от оценка на генералната съвкупност на база на извадката.

| 35. | Когато са избрани най-големите институции, извадковият коефициент на лихвените проценти следва да агрегира процентите между институциите в същата подгрупа чрез претегляне на отчетените суми, а агрегиране между подгрупите следва да се направи чрез прилагане на оценяване на генералната съвкупност на база на извадка на обемите във всяка подгрупа. |
| --- | --- |

35.

Когато са избрани най-големите институции, извадковият коефициент на лихвените проценти следва да агрегира процентите между институциите в същата подгрупа чрез претегляне на отчетените суми, а агрегиране между подгрупите следва да се направи чрез прилагане на оценяване на генералната съвкупност на база на извадка на обемите във всяка подгрупа.

| 36. | НЦБ предоставят национален среднопретеглен лихвен процент по непогасени суми за всяка от категориите инструменти, т.е. за индикатори от 1 до 26 в допълнение 1 към приложение I към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34). |
| --- | --- |

36.

НЦБ предоставят национален среднопретеглен лихвен процент по непогасени суми за всяка от категориите инструменти, т.е. за индикатори от 1 до 26 в допълнение 1 към приложение I към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34).

| 37. | НЦБ предоставят национален среднопретеглен лихвен процент за нов бизнес за всяка от категориите инструменти, т.е. за индикатори от 1 до 23 и 30 до 85 в приложение I, допълнение 2 от Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34). Освен това НЦБ предоставят, за всеки един от индикаторите от 2 до 4, от 8 до 11, от 33 до 35 и от 37 до 85 в допълнение 2 към приложение I към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34), сумата на нов бизнес на национално равнище за всяка категория инструменти през отчетния месец. За категориите инструменти, отнасящи се до предоговорени кредити за домакинства и нефинансови предприятия (индикатори от 88 до 91 в приложение I, допълнение 2 от Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34)), се изисква само информация относно обеми, а информация относно лихвени проценти се събира на базата на полагане на максимални усилия. Тези суми на нов бизнес се отнасят до общата съвкупност, т.е. до цялата обща съвкупност от отчетни единици и по подобен начин за другите обеми на нов бизнес тази сума се оценява чрез процедурата за оценяване на генерална съвкупност на база на извадка, показана в параграфи 38 до 40. |
| --- | --- |

37.

НЦБ предоставят национален среднопретеглен лихвен процент за нов бизнес за всяка от категориите инструменти, т.е. за индикатори от 1 до 23 и 30 до 85 в приложение I, допълнение 2 от Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34). Освен това НЦБ предоставят, за всеки един от индикаторите от 2 до 4, от 8 до 11, от 33 до 35 и от 37 до 85 в допълнение 2 към приложение I към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34), сумата на нов бизнес на национално равнище за всяка категория инструменти през отчетния месец. За категориите инструменти, отнасящи се до предоговорени кредити за домакинства и нефинансови предприятия (индикатори от 88 до 91 в приложение I, допълнение 2 от Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34)), се изисква само информация относно обеми, а информация относно лихвени проценти се събира на базата на полагане на максимални усилия. Тези суми на нов бизнес се отнасят до общата съвкупност, т.е. до цялата обща съвкупност от отчетни единици и по подобен начин за другите обеми на нов бизнес тази сума се оценява чрез процедурата за оценяване на генерална съвкупност на база на извадка, показана в параграфи 38 до 40.

| 38. | Ако за избора на отчетните единици е използвана случайна извадка или избор от най-големите институции, за оценяване на генерална съвкупност на база на извадка на бизнес обемите се използват коефициенти на разширение. Оценяване на генерална съвкупност на база на извадка се прилага на ниво подгрупа. |
| --- | --- |

38.

Ако за избора на отчетните единици е използвана случайна извадка или избор от най-големите институции, за оценяване на генерална съвкупност на база на извадка на бизнес обемите се използват коефициенти на разширение. Оценяване на генерална съвкупност на база на извадка се прилага на ниво подгрупа.

| 39. | Ако е използван подходът на случайна извадка, коефициентите на разширение се определят като обратнопропорционални на вероятностите за избор πi
  , т.е. 1/πi
  . След това приблизителната оценка на сумата на нов бизнес за общата съвкупност B се изчислява чрез следната обща формула:



  където:






  B | е общият обем на бизнеса |
| --- | --- | --- |
| Bi | е сумата на нов бизнес на дадена институция i |
| πi | е вероятността да бъде избрана тази институция i |

39.

Ако е използван подходът на случайна извадка, коефициентите на разширение се определят като обратнопропорционални на вероятностите за избор πi
  , т.е. 1/πi
  . След това приблизителната оценка на сумата на нов бизнес за общата съвкупност B се изчислява чрез следната обща формула:

Image

където:

B

е общият обем на бизнеса

Bi

е сумата на нов бизнес на дадена институция i

πi

е вероятността да бъде избрана тази институция i

| 40. | Ако е използван подходът на избор на най-голяма институция, коефициентите на разширение за всяка подгрупа j се определят като обратнопропорционални на коефициента на покритие на подгрупата чрез следната формула:



  където:









  j | е общият обем в подгрупата j |
| --- | --- | --- |
| ij | е обемът във всяка група j за институцията i |
| Nj0 | е броят на кредитните институции, които не са част от извадката в подгрупата j |
| Nj1 | е броят на кредитните институции част от извадката в подгрупата j. |

40.

Ако е използван подходът на избор на най-голяма институция, коефициентите на разширение за всяка подгрупа j се определят като обратнопропорционални на коефициента на покритие на подгрупата чрез следната формула:

Image

където:

Image

е общият обем в подгрупата j

Image

е обемът във всяка група j за институцията i

Nj0

е броят на кредитните институции, които не са част от извадката в подгрупата j

Nj1

е броят на кредитните институции част от извадката в подгрупата j.

| 41. | Коефициенти на разширение EFj, както са определени в параграф 40, по отношение на нов бизнес се изчисляват чрез замяна на обемите на нов бизнес със съответните непогасени суми. Оцененият като генерална съвкупност на база на извадка обем на подгрупа j след това се изчислява като коефициент на разширение за подгрупа j, умножен по отчетения обем за подгрупа j. |
| --- | --- |

41.

Коефициенти на разширение EFj, както са определени в параграф 40, по отношение на нов бизнес се изчисляват чрез замяна на обемите на нов бизнес със съответните непогасени суми. Оцененият като генерална съвкупност на база на извадка обем на подгрупа j след това се изчислява като коефициент на разширение за подгрупа j, умножен по отчетения обем за подгрупа j.

| 42. | НЦБ предоставят информация на ЕЦБ за лихвените проценти на ПФИ по непогасени суми и по нов бизнес до четвъртия знак след десетичната запетая. Това не засяга взетите от НЦБ решения за степента на точност, която искат да прилага при събирането на данни. Публикуваните резултати не съдържат повече от два знака след десетичната запетая. |
| --- | --- |

42.

НЦБ предоставят информация на ЕЦБ за лихвените проценти на ПФИ по непогасени суми и по нов бизнес до четвъртия знак след десетичната запетая. Това не засяга взетите от НЦБ решения за степента на точност, която искат да прилага при събирането на данни. Публикуваните резултати не съдържат повече от два знака след десетичната запетая.

| 43. | НЦБ документират в методологическите бележки, които се предоставят заедно с националните данни, всички (промени в) регулаторни разпоредби, засягащи статистиката на лихвените проценти на ПФИ. |
| --- | --- |

43.

НЦБ документират в методологическите бележки, които се предоставят заедно с националните данни, всички (промени в) регулаторни разпоредби, засягащи статистиката на лихвените проценти на ПФИ.

| 44. | НЦБ, които избират извадковия подход за избор на отчетните единици, представят оценка на стандартната грешка за първоначалната извадка. След всяка проверка за представителност на извадката се представя нова оценка. |
| --- | --- |

44.

НЦБ, които избират извадковия подход за избор на отчетните единици, представят оценка на стандартната грешка за първоначалната извадка. След всяка проверка за представителност на извадката се представя нова оценка.

ЧАСТ 15

Третиране на специфични продукти за статистиката на лихвените проценти на ПФИ

| 1. | Третирането на продуктите, определени в следващите параграфи, следва да се използва като отправна точка и за други продукти с подобни характеристики. |
| --- | --- |

1.

Третирането на продуктите, определени в следващите параграфи, следва да се използва като отправна точка и за други продукти с подобни характеристики.

| 2. | Нарастващ (намаляващ) депозит или кредит е депозит или кредит с фиксиран матуритет и лихвен процент, който нараства (намалява) през годините с предварително фиксиран брой процентни пунктове. Нарастващите (намаляващите) депозити и кредити са инструменти с фиксиран лихвен процент за целия им матуритет. Лихвеният процент за целия матуритет на депозита или кредита, както и останалите условия, се договарят предварително в момент t0, когато се подписва договорът. Пример за нарастващ депозит е депозит с договорен матуритет от 4 години, с лихвен процент от 5 % през първата година, 7 % през втората, 9 % през третата и 13 % през четвъртата година. AAR по нов бизнес, който се отчита в статистиката на лихвените проценти на ПФИ в момент t0, е средна геометрична стойност с множители „1 + лихвен процент“. В съответствие с приложение I към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34), НЦБ могат да изискват от отчетните единици да прилагат NDER за този вид продукт. AAR по непогасени суми от момент t0 to t3 е процентът, прилаган от отчетната единица към момента на изчисляването на лихвения процент на ПФИ, т.е. в примера на депозит с договорен матуритет от четири години: 5 % в момент t0, 7 % в момент t1, 9 % в момент t2 и 13 % в момент t3. |
| --- | --- |

2.

Нарастващ (намаляващ) депозит или кредит е депозит или кредит с фиксиран матуритет и лихвен процент, който нараства (намалява) през годините с предварително фиксиран брой процентни пунктове. Нарастващите (намаляващите) депозити и кредити са инструменти с фиксиран лихвен процент за целия им матуритет. Лихвеният процент за целия матуритет на депозита или кредита, както и останалите условия, се договарят предварително в момент t0, когато се подписва договорът. Пример за нарастващ депозит е депозит с договорен матуритет от 4 години, с лихвен процент от 5 % през първата година, 7 % през втората, 9 % през третата и 13 % през четвъртата година. AAR по нов бизнес, който се отчита в статистиката на лихвените проценти на ПФИ в момент t0, е средна геометрична стойност с множители „1 + лихвен процент“. В съответствие с приложение I към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34), НЦБ могат да изискват от отчетните единици да прилагат NDER за този вид продукт. AAR по непогасени суми от момент t0 to t3 е процентът, прилаган от отчетната единица към момента на изчисляването на лихвения процент на ПФИ, т.е. в примера на депозит с договорен матуритет от четири години: 5 % в момент t0, 7 % в момент t1, 9 % в момент t2 и 13 % в момент t3.

| 3. | За целите на статистиката на лихвените проценти на ПФИ, кредити, получени като част от кредитни линии, имат същото значение както в част 2 от приложение II към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) и се класифицират както в посочения регламент. Само непогасени суми, т.е. сумите, които са изтеглени и все още не са обратно изплатени във връзка с кредитна линия, се обхващат като нов бизнес и се отразяват в статистиката на лихвените проценти на ПФИ в съответствие с параграф 16 от приложение I към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33). Сумите, които са налични по кредитна линия и не са изтеглени или вече са погасени, не се считат нито за нов бизнес, нито за непогасени суми. |
| --- | --- |

3.

За целите на статистиката на лихвените проценти на ПФИ, кредити, получени като част от кредитни линии, имат същото значение както в част 2 от приложение II към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) и се класифицират както в посочения регламент. Само непогасени суми, т.е. сумите, които са изтеглени и все още не са обратно изплатени във връзка с кредитна линия, се обхващат като нов бизнес и се отразяват в статистиката на лихвените проценти на ПФИ в съответствие с параграф 16 от приложение I към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33). Сумите, които са налични по кредитна линия и не са изтеглени или вече са погасени, не се считат нито за нов бизнес, нито за непогасени суми.

| 4. | Общ рамков договор позволява на клиента да тегли кредити по няколко вида кредитни сметки до определен максимален размер, приложим общо за всички кредитни сметки заедно. По време на сключването на такъв рамков договор не се конкретизират видът на кредита и/или датата, на която кредитът ще бъде изтеглен, и/или лихвата по него, но може да се договорят набор от възможности. Такъв рамков договор не попада в обхвата на статистиката на лихвените проценти на ПФИ. Когато обаче съгласно рамков договор бъде изтеглен кредит, той се обхваща от съответния показател в статистиката на лихвените проценти на ПФИ както по нов бизнес, така и по непогасени суми. |
| --- | --- |

4.

Общ рамков договор позволява на клиента да тегли кредити по няколко вида кредитни сметки до определен максимален размер, приложим общо за всички кредитни сметки заедно. По време на сключването на такъв рамков договор не се конкретизират видът на кредита и/или датата, на която кредитът ще бъде изтеглен, и/или лихвата по него, но може да се договорят набор от възможности. Такъв рамков договор не попада в обхвата на статистиката на лихвените проценти на ПФИ. Когато обаче съгласно рамков договор бъде изтеглен кредит, той се обхваща от съответния показател в статистиката на лихвените проценти на ПФИ както по нов бизнес, така и по непогасени суми.

| 5. | Могат да съществуват спестовни депозити с основен лихвен процент плюс премия за лоялност и/или премия за нарастване. При внасянето на депозита не е сигурно дали премията ще бъде платена или не. Плащането зависи от неизвестната склонност за спестяване на домакинството или нефинансовото предприятие в бъдеще. Обикновено такива премии за лоялност или нарастване не се включват в AAR по нов бизнес. AAR по непогасени суми винаги включва лихвените проценти, прилагани от отчетните единици при изчисляването на лихвените проценти на ПФИ. Следователно, ако отчетната единица предостави такава премия за лоялност или нарастване, тя се отразява в статистиката по непогасени суми. |
| --- | --- |

5.

Могат да съществуват спестовни депозити с основен лихвен процент плюс премия за лоялност и/или премия за нарастване. При внасянето на депозита не е сигурно дали премията ще бъде платена или не. Плащането зависи от неизвестната склонност за спестяване на домакинството или нефинансовото предприятие в бъдеще. Обикновено такива премии за лоялност или нарастване не се включват в AAR по нов бизнес. AAR по непогасени суми винаги включва лихвените проценти, прилагани от отчетните единици при изчисляването на лихвените проценти на ПФИ. Следователно, ако отчетната единица предостави такава премия за лоялност или нарастване, тя се отразява в статистиката по непогасени суми.

| 6. | Кредити могат да се предлагат на домакинства или нефинансови предприятия, обвързани с договори за деривати, т.е. лихвен суап/горен праг на лихвения процент/долен праг на лихвения процент и т.н. Обикновено този тип сделки, обвързани с деривати, не се включват при пресмятането на AAR по нов бизнес. AAR по непогасени суми винаги включва лихвените проценти, прилагани от отчетните единици при изчисляването на лихвените проценти на ПФИ. Следователно, ако правото по договор с деривати бъде упражнено и отчетната единица коригира лихвения процент за домакинството или нефинансовото предприятие, това се отразява в статистиката по салда. |
| --- | --- |

6.

Кредити могат да се предлагат на домакинства или нефинансови предприятия, обвързани с договори за деривати, т.е. лихвен суап/горен праг на лихвения процент/долен праг на лихвения процент и т.н. Обикновено този тип сделки, обвързани с деривати, не се включват при пресмятането на AAR по нов бизнес. AAR по непогасени суми винаги включва лихвените проценти, прилагани от отчетните единици при изчисляването на лихвените проценти на ПФИ. Следователно, ако правото по договор с деривати бъде упражнено и отчетната единица коригира лихвения процент за домакинството или нефинансовото предприятие, това се отразява в статистиката по салда.

| 7. | Могат да се предлагат депозити, състоящи се от два компонента: депозит с договорен матуритет, към който се прилага фиксиран лихвен процент, и включен в депозита дериватен инструмент с доходност, която е обвързана с определен борсов индекс или двустранен обменен курс, при условие че той е с минимална гарантирана доходност от 0 %. Матуритетите и на двата компонента могат да са еднакви или различни. AAR по нов бизнес включва лихвата по депозита с договорен матуритет, тъй като тя отразява споразумението между вложителя и отчетната единица и се знае кога парите са били вложени. Доходността по другия компонент на депозита, свързан с борсов индекс или двустранен обменен курс, става известна едва след падежа му и затова не може да бъде включена в пресмятането на лихвения процент по нов бизнес. Поради това се включва само гарантираната минимална доходност (обикновено 0 %). AAR по непогасени суми винаги включва лихвените проценти, прилагани от отчетните единици при изчисляването на лихвените проценти на ПФИ. До деня на матуритета се включва лихвеният процент по депозит с договорен матуритет, както и гарантираната минимална доходност по депозит с включен в него дериватен инструмент. Единствено при настъпване на падежа лихвените проценти на ПФИ по непогасени суми отразяват AAR, който се плаща от отчетната единица. |
| --- | --- |

7.

Могат да се предлагат депозити, състоящи се от два компонента: депозит с договорен матуритет, към който се прилага фиксиран лихвен процент, и включен в депозита дериватен инструмент с доходност, която е обвързана с определен борсов индекс или двустранен обменен курс, при условие че той е с минимална гарантирана доходност от 0 %. Матуритетите и на двата компонента могат да са еднакви или различни. AAR по нов бизнес включва лихвата по депозита с договорен матуритет, тъй като тя отразява споразумението между вложителя и отчетната единица и се знае кога парите са били вложени. Доходността по другия компонент на депозита, свързан с борсов индекс или двустранен обменен курс, става известна едва след падежа му и затова не може да бъде включена в пресмятането на лихвения процент по нов бизнес. Поради това се включва само гарантираната минимална доходност (обикновено 0 %). AAR по непогасени суми винаги включва лихвените проценти, прилагани от отчетните единици при изчисляването на лихвените проценти на ПФИ. До деня на матуритета се включва лихвеният процент по депозит с договорен матуритет, както и гарантираната минимална доходност по депозит с включен в него дериватен инструмент. Единствено при настъпване на падежа лихвените проценти на ПФИ по непогасени суми отразяват AAR, който се плаща от отчетната единица.

| 8. | Депозити с матуритет над 2 години по смисъла на част 2 от приложение II към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) могат да включват пенсионни спестовни сметки. Основната част по пенсионните спестовни сметки може да се инвестира в ценни книжа и тогава лихвеният процент по тях зависи от дохода по основните ценни книжа. Останалата част от пенсионните спестовни сметки може да бъде в пари в брой и лихвеният процент се определя от кредитната или друга институция по същия начин, както за другите депозити. В момента, в който се внася депозитът, общата доходност за домакинството от пенсионната спестовна сметка не е известна, а може също така да бъде отрицателна. Освен това при внасянето на депозита между домакинството и кредитната или друга институция се договаря лихвен процент само за депозитната част; той не се прилага за частта, инвестирана в ценни книжа. Следователно само частта от депозита, която не е инвестирана в ценни книжа, се включва в обхвата на лихвената статистика на ПФИ. AAR по подлежащ на отчитане нов бизнес е лихвеният процент, договорен между домакинството и отчетната единица за депозитната част по време на внасянето на депозита. AAR по непогасени суми е лихвеният процент, прилаган от отчетната единица по депозитната част на пенсионната спестовна сметка в момента на изчисляване на лихвения процент на ПФИ. |
| --- | --- |

8.

Депозити с матуритет над 2 години по смисъла на част 2 от приложение II към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) могат да включват пенсионни спестовни сметки. Основната част по пенсионните спестовни сметки може да се инвестира в ценни книжа и тогава лихвеният процент по тях зависи от дохода по основните ценни книжа. Останалата част от пенсионните спестовни сметки може да бъде в пари в брой и лихвеният процент се определя от кредитната или друга институция по същия начин, както за другите депозити. В момента, в който се внася депозитът, общата доходност за домакинството от пенсионната спестовна сметка не е известна, а може също така да бъде отрицателна. Освен това при внасянето на депозита между домакинството и кредитната или друга институция се договаря лихвен процент само за депозитната част; той не се прилага за частта, инвестирана в ценни книжа. Следователно само частта от депозита, която не е инвестирана в ценни книжа, се включва в обхвата на лихвената статистика на ПФИ. AAR по подлежащ на отчитане нов бизнес е лихвеният процент, договорен между домакинството и отчетната единица за депозитната част по време на внасянето на депозита. AAR по непогасени суми е лихвеният процент, прилаган от отчетната единица по депозитната част на пенсионната спестовна сметка в момента на изчисляване на лихвения процент на ПФИ.

| 9. | Спестовните планове за жилищни кредити са дългосрочни спестовни схеми, които могат да предоставят ниска доходност, но след определен период на спестяване дават на домакинството или на нефинансовото предприятие правото на жилищен кредит при по-нисък лихвен процент. В съответствие с част 2 от приложение II към Регламент (ЕО) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) тези спестовни планове се класифицират като депозити с договорен матуритет над 2 години, докато те се използват като депозити. Веднага щом се трансформират в кредит, те се класифицират като жилищни кредити на домакинства. Отчетните единици отчитат като нов бизнес по депозити лихвения процент, който е договорен в момента на внасяне на първия депозит. Съответстващата сума на нов бизнес е размерът на внесената парична сума. Нарастването на тази сума по депозита с течение на времето се обхваща само от непогасени суми. В момента, в който депозитът се трансформира в кредит, този нов кредит се отчита като нов бизнес по кредитиране. Лихвеният процент е дисконтираният процент, който се предлага от отчетната единица. Теглото е общата сума на кредита, който се предоставя на домакинството или на нефинансовото предприятие. |
| --- | --- |

9.

Спестовните планове за жилищни кредити са дългосрочни спестовни схеми, които могат да предоставят ниска доходност, но след определен период на спестяване дават на домакинството или на нефинансовото предприятие правото на жилищен кредит при по-нисък лихвен процент. В съответствие с част 2 от приложение II към Регламент (ЕО) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) тези спестовни планове се класифицират като депозити с договорен матуритет над 2 години, докато те се използват като депозити. Веднага щом се трансформират в кредит, те се класифицират като жилищни кредити на домакинства. Отчетните единици отчитат като нов бизнес по депозити лихвения процент, който е договорен в момента на внасяне на първия депозит. Съответстващата сума на нов бизнес е размерът на внесената парична сума. Нарастването на тази сума по депозита с течение на времето се обхваща само от непогасени суми. В момента, в който депозитът се трансформира в кредит, този нов кредит се отчита като нов бизнес по кредитиране. Лихвеният процент е дисконтираният процент, който се предлага от отчетната единица. Теглото е общата сума на кредита, който се предоставя на домакинството или на нефинансовото предприятие.

| 10. | Съгласно част 2 от приложение II към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) депозитите, вложени съгласно френския регулиран жилищен план plan d'épargne-logement (PEL), се класифицират като депозити с договорен матуритет над две години. Правителството регламентира условията за тези PEL и фиксира лихвения процент, който остава непроменен за целия срок до падежа на депозита, т.е. всяко „поколение“ PEL е със същия определен лихвен процент. PEL се държат най-малко 4 години и всяка година клиентът внася минимална предварително определена сума, но има право да увеличава плащанията по всяко време, докато схемата е в действие. Отчетните единици отчитат като нов бизнес първоначалния депозит при откриването на нов PEL. Паричните суми, които първоначално се внасят по PEL, могат да бъдат много малки по размер, което означава, че теглото на лихвения процент по нов бизнес също ще бъде относително ниско. Този подход гарантира, че лихвеният процент по нов бизнес винаги отразява условията, уреждащи последното поколение PEL. Промените в лихвения процент по новите PEL се отчитат в лихвения процент по нов бизнес. Реакцията на потребителите под формата на промяна в портфейла от други дългосрочни депозити към вече съществуващи PEL не се отчита в лихвените проценти по нов бизнес, а само в процентите по непогасени суми. В края на четиригодишния период клиентът може или да поиска кредит при по-нисък лихвен процент, или да поднови договора. Тъй като това подновяване на PEL се извършва автоматично, без активното участие от страна на клиента, и тъй като условията по договора, включително лихвеният процент, не се предоговарят в съответствие с част 2 от приложение I към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34), това подновяване не се счита за нов бизнес. При подновяване на договора, на клиента се разрешава да прави допълнителни депозити, при условие че салдата не надхвърлят определен таван и че матуритетът на договора не превишава определен максимален брой години. Ако таванът или максималният матуритет бъдат достигнати, договорът се замразява. Домакинството или нефинансовото предприятие запазва правата си да тегли кредит и продължава да получава лихва в съответствие с условията при откриването на PEL, докато средствата се водят по банковия регистър. Правителството отпуска субсидия под формата на лихвено плащане над лихвения процент, предлаган от кредитната или друга институция. В съответствие с част 1 от приложение I към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34), само частта на лихвеното плащане, предлагана от кредитната или друга институция, се включва в статистиката на лихвените проценти на ПФИ. Правителствената субсидия, която се плаща чрез, но не и от кредитната или друга институция, се изключва. |
| --- | --- |

10.

Съгласно част 2 от приложение II към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) депозитите, вложени съгласно френския регулиран жилищен план plan d'épargne-logement (PEL), се класифицират като депозити с договорен матуритет над две години. Правителството регламентира условията за тези PEL и фиксира лихвения процент, който остава непроменен за целия срок до падежа на депозита, т.е. всяко „поколение“ PEL е със същия определен лихвен процент. PEL се държат най-малко 4 години и всяка година клиентът внася минимална предварително определена сума, но има право да увеличава плащанията по всяко време, докато схемата е в действие. Отчетните единици отчитат като нов бизнес първоначалния депозит при откриването на нов PEL. Паричните суми, които първоначално се внасят по PEL, могат да бъдат много малки по размер, което означава, че теглото на лихвения процент по нов бизнес също ще бъде относително ниско. Този подход гарантира, че лихвеният процент по нов бизнес винаги отразява условията, уреждащи последното поколение PEL. Промените в лихвения процент по новите PEL се отчитат в лихвения процент по нов бизнес. Реакцията на потребителите под формата на промяна в портфейла от други дългосрочни депозити към вече съществуващи PEL не се отчита в лихвените проценти по нов бизнес, а само в процентите по непогасени суми. В края на четиригодишния период клиентът може или да поиска кредит при по-нисък лихвен процент, или да поднови договора. Тъй като това подновяване на PEL се извършва автоматично, без активното участие от страна на клиента, и тъй като условията по договора, включително лихвеният процент, не се предоговарят в съответствие с част 2 от приложение I към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34), това подновяване не се счита за нов бизнес. При подновяване на договора, на клиента се разрешава да прави допълнителни депозити, при условие че салдата не надхвърлят определен таван и че матуритетът на договора не превишава определен максимален брой години. Ако таванът или максималният матуритет бъдат достигнати, договорът се замразява. Домакинството или нефинансовото предприятие запазва правата си да тегли кредит и продължава да получава лихва в съответствие с условията при откриването на PEL, докато средствата се водят по банковия регистър. Правителството отпуска субсидия под формата на лихвено плащане над лихвения процент, предлаган от кредитната или друга институция. В съответствие с част 1 от приложение I към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34), само частта на лихвеното плащане, предлагана от кредитната или друга институция, се включва в статистиката на лихвените проценти на ПФИ. Правителствената субсидия, която се плаща чрез, но не и от кредитната или друга институция, се изключва.

| 11. | Отрицателни лихвени проценти по депозити следва се включват в лихвените проценти на ПФИ, при условие че такива проценти не са извънредни, като се имат предвид пазарните условия. |
| --- | --- |

11.

Отрицателни лихвени проценти по депозити следва се включват в лихвените проценти на ПФИ, при условие че такива проценти не са извънредни, като се имат предвид пазарните условия.

ЧАСТ 16

Статистика на плащанията

Раздел 1.   Изисквания за отчетност

В допълнение към индикаторите, посочени в Регламент (ЕС) No 1409/2013 (ЕЦБ/2013/43), и както е предвидено в член 18, параграф 1 от настоящите насоки, НЦБ отчитат допълнителната информация, изисквана съгласно таблици 1 до 7. За тази информация се прилагат същите срокове, както са определени за индикаторите в регламента. За тези индикатори, за които не е предвидено определение в регламента, се включва определение в съответната таблица.

Информация, изисквана съгласно таблиците в регламента и в настоящите насоки, се отчита, независимо от фактическото наличие на основното събитие, и дори и когато е с нулева стойност. „NC“ със статус на наблюдение „М“ се използва за да посочи, че събитието не съществува. За поясняващи позиции, ако не могат да бъдат предоставени налични фактически данни, приблизителни оценки или предварителни данни, НЦБ отчитат „NC“ със статус на наблюдение „L“.

Таблица 1

Средства за сетълмент

Край на периода, освен ако е посочено друго; стойност в милиони евро

| | Стойност | Периодичност |
| --- | --- | --- |
| Средства за сетълмент, използвани от НПФИ |
| Пасиви на НЦБ |
| Овърнайт депозити, деноминирани в евро |
| на местно централно държавно управление | Ниво 0 | M |
| на друго „Централно държавно управление“ на държава членка от еврозоната | Ниво 0 | M |
| на останал свят, с изключение на банки | Ниво 0 | M |
| Овърнайт депозити, деноминирани в други валути |
| на местно централно държавно управление | Ниво 0 | M |
| на друго „Централно държавно управление“ на държави членки от еврозоната | Ниво 0 | M |
| на останалия свят, с изключение на банки | Ниво 0 | M |
| Пасиви на други ПФИ |
| Овърнайт депозити, деноминирани в евро |
| на местно централно държавно управление | Ниво 0 | M |
| на друго „Централно държавно управление“ на държави членки от еврозоната | Ниво 0 | M |
| на останал свят, с изключение на банки | Ниво 0 | M |
| Овърнайт депозити, деноминирани в други валути |
| на местно централно държавно управление | Ниво 0 | M |
| на друго „Централно държавно управление“ на държави членки от еврозоната | Ниво 0 | M |
| на останал свят, с изключение на банки | Ниво 0 | M |
| Средства за сетълмент, използвани от кредитни институции |
| Овърнайт депозити в евро, държани при други кредитни институции | Ниво 0 | Q |
| Заемане на кредит в рамките на деня от централната банка в евро (средно за последния период на поддържане на резервите) | Ниво 0 | А |

Стойност

Периодичност

Средства за сетълмент, използвани от НПФИ

Пасиви на НЦБ

Овърнайт депозити, деноминирани в евро

на местно централно държавно управление

Ниво 0

M

на друго „Централно държавно управление“ на държава членка от еврозоната

Ниво 0

M

на останал свят, с изключение на банки

Ниво 0

M

Овърнайт депозити, деноминирани в други валути

на местно централно държавно управление

Ниво 0

M

на друго „Централно държавно управление“ на държави членки от еврозоната

Ниво 0

M

на останалия свят, с изключение на банки

Ниво 0

M

Пасиви на други ПФИ

Овърнайт депозити, деноминирани в евро

на местно централно държавно управление

Ниво 0

M

на друго „Централно държавно управление“ на държави членки от еврозоната

Ниво 0

M

на останал свят, с изключение на банки

Ниво 0

M

Овърнайт депозити, деноминирани в други валути

на местно централно държавно управление

Ниво 0

M

на друго „Централно държавно управление“ на държави членки от еврозоната

Ниво 0

M

на останал свят, с изключение на банки

Ниво 0

M

Средства за сетълмент, използвани от кредитни институции

Овърнайт депозити в евро, държани при други кредитни институции

Ниво 0

Q

Заемане на кредит в рамките на деня от централната банка в евро (средно за последния период на поддържане на резервите)

Ниво 0

А

Средства за сетълмент, използвани от НПФИ — активи или вземания по отношение на активи, които могат да се използват от НПФИ за плащания.

Овърнайт депозити — както са определени в „Категории инструменти“ в част 2 от приложение II към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33).

Включени са всички сметки, независимо от валутата, в която са деноминирани; по този начин „Овърнайт депозити, деноминирани в други валути“ е подкатегория на „Овърнайт депозити“.

„Овърнайт депозити, деноминирани в други валути“ — стойност на овърнайт депозити, държани от НПФИ в други валути.

Средства за сетълмент, използвани от кредитни институции — активи или вземания по отношение на активи, които могат да се използват от кредитни институции за плащания.

Заемане на кредит в рамките на деня от централната банка в евро (средно за последния период на поддържане на резервите) — обща стойност на кредитите, отпуснати от централната банка на кредитни институции и изплатени в срок, по-кратък от един работен ден. Тя представлява осреднената дневна максимална стойност на позициите за едновременни и фактически овърдрафти в рамките на деня или ползването през деня на кредитни улеснения в рамките на деня, за всички кредитни институции, взети заедно. Всички дни от периода на поддържане, включително събота и неделя и неработните дни за банките, се взимат предвид при определянето на средната стойност.

Таблица 2

Институции, предлагащи платежни услуги на НПФИ

Край на периода; първоначални единици, освен ако не е посочено друго; стойност в милиони евро

| | Брой | Стойност | Периодичност |
| --- | --- | --- | --- |
| Централна банка |
| Брой на офиси | Ниво 0 | — | А |
| Брой на овърнайт депозити (хиляди) | Ниво 0 | — | А |
| Кредитни институции |
| в т.ч. | | | |
| Кредитни институции, правно учредени в отчитащата страна |
| Брой на офиси | Ниво 0 | — | А |
| Брой на институции | Ниво 0 | | А |
| Стойност на овърнайт депозити, държани от НПФИ | — | Ниво 0 | Q |
| Клонове на кредитни институции, установени в еврозоната |
| Брой на офиси | Ниво 0 | — | А |
| Брой на институции | Ниво 0 | | А |
| Стойност на овърнайт депозити, държани от НПФИ | — | Ниво 0 | Q |
| Клонове на кредитни институции, установени в ЕИП, извън еврозоната |
| Брой на офиси | Ниво 0 | — | А |
| Брой на институции | Ниво 0 | | А |
| Стойност на овърнайт депозити, държани от НПФИ | — | Ниво 0 | Q |
| Клонове на кредитни институции, които са установени извън ЕИП |
| Брой на офиси | Ниво 0 | — | А |
| Брой на институции | Ниво 0 | | А |
| Стойност на овърнайт депозити, държани от НПФИ | — | Ниво 0 | Q |
| Институции за електронни пари |
| Брой на институции | Ниво 0 | — | А |
| Други доставчици на платежни услуги |
| Брой на институции | Ниво 0 | — | А |
| Брой на офиси | Ниво 0 | — | А |
| Брой на овърнайт депозити, държани от НПФИ (хиляди) | Ниво 0 | — | A |
| Стойност на овърнайт депозити, държани от НПФИ | | Ниво 0 | Q |
| Поясняващи позиции: | | | |
| Общ брой на платежните институции, действащи в страната на трансгранична основа | Ниво 0 | | А |
| в т.ч. | | | |
|  | брой на платежните институции, предоставящи услуги чрез създаден клон |

Брой

Стойност

Периодичност

Централна банка

Брой на офиси

Ниво 0

—

А

Брой на овърнайт депозити (хиляди)

Ниво 0

—

А

Кредитни институции

в т.ч.

Кредитни институции, правно учредени в отчитащата страна

Брой на офиси

Ниво 0

—

А

Брой на институции

Ниво 0

А

Стойност на овърнайт депозити, държани от НПФИ

—

Ниво 0

Q

Клонове на кредитни институции, установени в еврозоната

Брой на офиси

Ниво 0

—

А

Брой на институции

Ниво 0

А

Стойност на овърнайт депозити, държани от НПФИ

—

Ниво 0

Q

Клонове на кредитни институции, установени в ЕИП, извън еврозоната

Брой на офиси

Ниво 0

—

А

Брой на институции

Ниво 0

А

Стойност на овърнайт депозити, държани от НПФИ

—

Ниво 0

Q

Клонове на кредитни институции, които са установени извън ЕИП

Брой на офиси

Ниво 0

—

А

Брой на институции

Ниво 0

А

Стойност на овърнайт депозити, държани от НПФИ

—

Ниво 0

Q

Институции за електронни пари

Брой на институции

Ниво 0

—

А

Други доставчици на платежни услуги

Брой на институции

Ниво 0

—

А

Брой на офиси

Ниво 0

—

А

Брой на овърнайт депозити, държани от НПФИ (хиляди)

Ниво 0

—

A

Стойност на овърнайт депозити, държани от НПФИ

Ниво 0

Q

Поясняващи позиции:

Общ брой на платежните институции, действащи в страната на трансгранична основа

Ниво 0

А

в т.ч.



брой на платежните институции, предоставящи услуги чрез създаден клон

Ниво 0

А

|  | брой на платежните институции, предоставящи услуги чрез агент |
| --- | --- |



брой на платежните институции, предоставящи услуги чрез агент

Ниво 0

А

|  | брой на платежните институции, предоставящи услуги без създаден клон и без агент |
| --- | --- |



брой на платежните институции, предоставящи услуги без създаден клон и без агент

Ниво 0

А

Таблица 2 допълва таблица 1 на Регламент (ЕС) No 1409/2013 (ЕЦБ/2013/43).

Брой на институции — обхваща правно независимите институции, действащи в отчитащата страна Всяка институция се брои за една, независимо от броя на офисите, които поддържа в страната.

Брой на офиси — брой места на дейност в отчитащата страна. Всяко място на дейност, установено в същата отчитаща страна, се брои отделно. Включени са само тези офиси (независимо от техния размер и работно време), които предоставят платежни услуги с клиринг и сетълмент без прехвърляне на пари в брой, докато мобилните офиси не се включват. Главното управление на институцията се брои за офис, ако предлага платежни услуги с клиринг и сетълмент без прехвърляне на пари в брой.

Клон — означава място на дейност (различно от главното управление), което се намира в отчитащата държава и е създадено от кредитна институция, правно учредена в друга държава. Няма самостоятелен правен статут и пряко извършва някои или всички трансакции, присъщи за дейността на кредитните институции. Всички места на дейност, създадени в отчитащата страна от същата институция, която е правно учредена в друга страна, представляват един единствен клон. Всяко едно място на дейност се брои за отделен офис.

Клон на кредитна институция, установена в еврозоната — клон (намиращ се в отчитащата страна) на кредитна институция, която е правно учредена извън отчитащата страна, но в рамките на еврозоната.

Клон на кредитна институция, установена извън ЕИП — клон (намиращ се в отчитащата страна) на банка, установена извън ЕИП.

Клон на кредитна институция, установена в ЕИП (извън еврозоната) — клон (намиращ се в отчитащата страна) на кредитна институция, която е правно учредена в страна от ЕИП извън отчитащата страна и извън еврозоната.

Платежни институции, действащи в страната на трансгранична основа — платежни институции, намиращи се извън отчитащата страна, но действащи в отчитащата страна чрез създаден клон, агент или чрез отдалечен достъп.

Таблица 3

Платежни трансакции с участието на НПФИ

Общо за периода; брой трансакции в милиони; стойност на трансакции в милиони евро; годишна честота

| | Изпратени | Получени |
| --- | --- | --- |
| Поясняващи позиции | Брой на трансакции | Стойност на трансакции | Брой на трансакции | Стойност на трансакции |
| Трансакции по вид платежен инструмент |
| Кредитни преводи | | | | |
| Инициирани електронно | | | | |
| в т.ч. | | | | |
| Инициирани на база едно плащане | | | | |
| в т.ч. | | | | |
| Електронни плащания, базирани на онлайн банкиране | Ниво 1 | Ниво 1 | — | — |
| Кредитиране на сметка чрез обикновено счетоводно записване | Ниво 0 | Ниво 0 | — | — |
| Дебитиране от сметка чрез обикновено счетоводно записване | Ниво 0 | Ниво 0 | — | — |
| | | | — | — |
| Налични парични преводи | Ниво 3 | Ниво 3 | Ниво 2 | Ниво 2 |
| Трансакции чрез телекомуникационно, цифрово или ИТ устройство | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 2 | Ниво 2 |

Изпратени

Получени

Поясняващи позиции

Брой на трансакции

Стойност на трансакции

Брой на трансакции

Стойност на трансакции

Трансакции по вид платежен инструмент

Кредитни преводи

Инициирани електронно

в т.ч.

Инициирани на база едно плащане

в т.ч.

Електронни плащания, базирани на онлайн банкиране

Ниво 1

Ниво 1

—

—

Кредитиране на сметка чрез обикновено счетоводно записване

Ниво 0

Ниво 0

—

—

Дебитиране от сметка чрез обикновено счетоводно записване

Ниво 0

Ниво 0

—

—

—

—

Налични парични преводи

Ниво 3

Ниво 3

Ниво 2

Ниво 2

Трансакции чрез телекомуникационно, цифрово или ИТ устройство

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 2

Ниво 2

Таблица 3 допълва таблица 4 от Регламент (ЕС) No 1409/2013 (ЕЦБ/2013/43).

Електронни плащания, базирани на онлайн банкиране — трансакции, инициирани чрез схеми за онлайн банкиране и услуги по иницииране на плащане. Показателят „Електронни плащания, базирани на онлайн банкиране“ изключва плащания, инициирани от платеца просто чрез онлайн банкиране, без да е включена едновременна трансакция за онлайн пазаруване. Изключват се също и фактури, представени онлайн, без да е включена едновременна трансакция за онлайн пазаруване.

Кредитиране на сметка чрез обикновено счетоводно записване — кредитна трансакция, инициирана от доставчик на платежни услуги (ДПУ) (включително издател на електронни пари) без конкретно нареждане и изпълнена чрез обикновено счетоводно записване, т.е. кредитиране на сметката на клиента, т.е. без да се използва традиционен платежен инструмент. Следните трансакции се отчитат за този показател: а) лихвено плащане от банката; б) плащане на дивидент от банката; в) изплащане на сумата на кредит по текущата сметка на клиента; и г) други кредити по сметката чрез обикновено счетоводно записване. Тези данни са изключени от кредитните преводи.

Дебитиране от сметка чрез обикновено счетоводно записване — дебитна трансакция, инициирана от доставчик на платежни услуги (ДПУ) (включително издател на електронни пари) без конкретно нареждане, и изпълнена чрез обикновено счетоводно записване (дебитиране) на сметката на клиента, т.е. без да се използва традиционен платежен инструмент. Следните трансакции се отчитат за този показател: а) начисляване на лихва от банката; б) удържане на банкови такси; в) плащане на данъци, свързани с финансови активи, ако те са отделна трансакция, но не са отделно разрешени от клиента; г) погасяване на сумата по кредит; и д) друго дебитиране от сметка чрез обикновено счетоводно записване. Тези данни са изключени от директните дебити.

Налични парични преводи — както са определени в член 4 от Директива 2007/64/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (40).

Трансакции чрез телекомуникационно, цифрово или ИТ устройство — както са определени в точка 7 от приложението към Директива 2007/64/ЕО.

Таблица 4

Платежни трансакции по вид терминално устройство с участието на НПФИ

Общо за периода; брой трансакции в милиони; стойност на трансакции в милиони евро; годишна честота

| Поясняващи позиции | Брой на трансакции | Стойност на трансакции |
| --- | --- | --- |
| Авансово плащане в брой на терминални устройства ПОС | Ниво 1 | Ниво 1 |
| Теглене на пари в брой „на гише“ | Ниво 1 | Ниво 1 |
| Парични депозити „на гише“ | Ниво 1 | Ниво 1 |

Поясняващи позиции

Брой на трансакции

Стойност на трансакции

Авансово плащане в брой на терминални устройства ПОС

Ниво 1

Ниво 1

Теглене на пари в брой „на гише“

Ниво 1

Ниво 1

Парични депозити „на гише“

Ниво 1

Ниво 1

Таблица 4 допълва таблица 5 на Регламент (ЕС) No 1409/2013 (ЕЦБ/2013/43).

Авансово плащане в брой на терминални устройства ПОС (point of sale (POS)) — трансакции, при които картодържателят получава пари в брой чрез терминално устройство ПОС, в комбинация с платежна трансакция за стоки или услуги. Ако не е възможно да се разграничат данни за авансови плащания в брой на терминални устройства ПОС, те се отчитат като „трансакции чрез ПОС“.

Парични депозити „на гише“ — паричен депозит по сметка при ДПУ, като се използва формуляр, включително, когато се използва карта просто да се идентифицира платецът. Включва парични депозити в дневен или нощен сейф на ДПУ, за кредитиране по сметка при ДПУ. Тези трансакции не представляват плащания strictо sensu, тъй като те включват единствено промяна от пари в брой в пари по банкова сметка.

Теглене на пари в брой „на гише“: теглене на пари в брой от сметка при ДПУ, като се използва формуляр, включително когато се използва карта просто да се идентифицира получателят. Тези трансакции не представляват плащания strictо sensu, тъй като те включват единствено промяна от пари по банкова сметка в пари в брой.

Таблица 5

Участие в избрани платежни системи: TARGET2

край на период, първоначални единици;годишна честота

| | Брой |
| --- | --- |
| Системен компонент на TARGET2 |
| Брой на участници | Ниво 1 |
| Директни участници | Ниво 1 |
| Кредитни институции | Ниво 1 |
| Централна банка | Ниво 1 |
| Други директни участници | Ниво 1 |
| Публична администрация | Ниво 1 |
| Организации за клиринг и сетълмент | Ниво 1 |
| Други финансови институции | Ниво 1 |
| Други | Ниво 1 |
| Индиректни участници | Ниво 1 |

Брой

Системен компонент на TARGET2

Брой на участници

Ниво 1

Директни участници

Ниво 1

Кредитни институции

Ниво 1

Централна банка

Ниво 1

Други директни участници

Ниво 1

Публична администрация

Ниво 1

Организации за клиринг и сетълмент

Ниво 1

Други финансови институции

Ниво 1

Други

Ниво 1

Индиректни участници

Ниво 1

Таблица 6

Плащания, обработени от избрани платежни системи: TARGET2

Общо за периода; брой на трансакции в милиони; стойност на трансакции в милиони евро; годишна честота

| | Изпратени |
| --- | --- |
| Брой на трансакции | Стойност на трансакции |
| Системен компонент на TARGET2 |
| Кредитни преводи и директни дебити | Ниво 1 | Ниво 1 |
| В рамките на същия системен компонент на TARGET2 | Ниво 0 | Ниво 0 |
| Към друг системен компонент на TARGET2 | Ниво 2 | Ниво 2 |
| Към системен компонент на TARGET2 от еврозоната | Ниво 2 | Ниво 2 |
| Към системен компонент на TARGET2 извън еврозоната | Ниво 2 | Ниво 2 |
| Съотношение на концентрация | Ниво 1 | Ниво 1 |

Изпратени

Брой на трансакции

Стойност на трансакции

Системен компонент на TARGET2

Кредитни преводи и директни дебити

Ниво 1

Ниво 1

В рамките на същия системен компонент на TARGET2

Ниво 0

Ниво 0

Към друг системен компонент на TARGET2

Ниво 2

Ниво 2

Към системен компонент на TARGET2 от еврозоната

Ниво 2

Ниво 2

Към системен компонент на TARGET2 извън еврозоната

Ниво 2

Ниво 2

Съотношение на концентрация

Ниво 1

Ниво 1

Системен компонент на TARGET2 — както е определен в член 2 от Насоки ЕЦБ/2012/27 (41).

За TARGET2 определението на „трансграничен“ се основава на местоположението на компонента, а не на участника, какъвто е случаят при другите платежни системи.

Таблици 6 и 7 от Регламент (ЕС) No 1409/2013 (ЕЦБ/2013/43) следва да бъдат отчитани за всяка платежна система, различна от TARGET2. Следва да бъде направена разлика между платежни системи за големи плащания и платежни системи за малки плащания от страна на НЦБ:

Платежна система за големи плащания — както е определена в член 2 от Регламент (ЕС) No 260/2012 на Европейския парламент и на Съвета (42).

Платежна система за малки плащания — както е определена в член 2 от Регламент (ЕС) No 260/2012.

Таблица 7

Дейности на доставчици на платежни услуги по вид платежна услуга

Общо за периода; брой на изпратени трансакции в милиони; стойност на изпратени трансакции в милиони евро; годишна честота

| | Допълнителни показатели
  Парични депозити „на гише“ | Допълнителни показатели
  Теглене на пари в брой „на гише“ | Директни дебити | Картови плащания | Кредитни преводи | Допълнителни показатели
  Налични парични преводи | Допълнителни показатели Трансакции чрез телекомуникационно, цифрово или ИТ устройство |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Брой | Стойност | Брой | Стойност | Брой | Стойност | Брой | Стойност | Брой | Стойност | Брой | Стойност | Брой | Стойност |
| Кредитни институции | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 |
| Институции за електронни пари | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 |
| Пощенски джиро институции | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Geo 1 | Ниво 1 | Ниво 1 |
| Платежни институции | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 |
| Държавни органи: а) ЕЦБ и НЦБ; и б) държави членки или местни органи | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 | Ниво 1 |

Допълнителни показатели

Парични депозити „на гише“

Допълнителни показатели

Теглене на пари в брой „на гише“

Директни дебити

Картови плащания

Кредитни преводи

Допълнителни показатели

Налични парични преводи

Допълнителни показатели Трансакции чрез телекомуникационно, цифрово или ИТ устройство

Брой

Стойност

Брой

Стойност

Брой

Стойност

Брой

Стойност

Брой

Стойност

Брой

Стойност

Брой

Стойност

Кредитни институции

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Институции за електронни пари

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Пощенски джиро институции

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Geo 1

Ниво 1

Ниво 1

Платежни институции

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Държавни органи: а) ЕЦБ и НЦБ; и б) държави членки или местни органи

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Ниво 1

Директни дебити — както са определени в приложение II към Регламент (ЕС) No 1409/2013 (ЕЦБ/2013/43).

Плащания с карта — платежни трансакции, както са определени във второ тире на точки 3 и 4 от приложението към Директива 2007/64/ЕО.

Кредитни преводи — както са определени в приложение II към Регламент (ЕС) No 1409/2013 (ЕЦБ/2013/43).

Изискваната географска разбивка следва правилата за наименуване, установени в Регламент (ЕС) No 1409/2013 (ЕЦБ/2013/43), а именно:

Таблица 8

Географска разбивка

| Ниво 0 | Ниво 1 | Ниво 2 | Ниво 3 | Ниво 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Местни | Местни и трансгранични — комбинирано | Трансгранични | Местни | Местни |
| Разбивки по отделни държави за всички държави от Съюза |
| Останал свят | Трансгранични |

Ниво 0

Ниво 1

Ниво 2

Ниво 3

Ниво 4

Местни

Местни и трансгранични — комбинирано

Трансгранични

Местни

Местни

Разбивки по отделни държави за всички държави от Съюза

Останал свят

Трансгранични

Раздел 2 —   Дерогации

Член 4 от Регламент (ЕС) No 1409/2013 (ЕЦБ/2013/43) определя условията, при които НЦБ могат да предоставят дерогации на отчетните единици. По-специално параграф 2 посочва, че НЦБ могат да предоставят дерогации на отчетни единици, само ако тези отчетни единици не допринасят за статистически значим обхват на национално равнище на платежни трансакции за всеки вид платежна услуга.

Статистически значим обхват е определен като 95 % от стойността на платежните трансакции за всяка платежна услуга.

Ако са предоставени дерогации, НЦБ екстраполира данните, които се отчитат на ЕЦБ.

Раздел 3 —   Преходни разпоредби

Исторически данни

С цел повишаване сравнимостта на данните НЦБ следва да отчитат историческа информация за всички показатели в Регламент (ЕС) No 1409/2013 (ЕЦБ/2013/43) и в настоящите насоки за референтния период 2013 г. на базата на полагане на максимални усилия. НЦБ решават кой е най-добрият начин да се изпълни това изискване, по възможност чрез оценки. За тези серии, които не са вече предоставени в контекста на предишните Насоки ЕЦБ/2007/9 и няма налични фактически данни, НЦБ могат да отчитат информация като неналична (редове „NC“ със статус на наблюдение „L“) (43).

Данни с референтен период 2014 г. — таблици в настоящите насоки

По отношение на изискванията, определени в таблиците на настоящите насоки, НЦБ могат да отчитат данни за референтния период 2014 г. на базата на полагане на максимални усилия в съответствие със същите правила, установени за историческите данни (виж по-горе).

Данни за референтния период 2014 г. — таблици в Регламент (ЕС) No 1409/2013 (ЕЦБ/2013/43).

Тъй като изискванията, посочени в Регламент (ЕС) No 1409/2013 (ЕЦБ/2013/43), са с годишна честота, НЦБ следва да гарантират предоставянето на една сума за всеки ред данни, отчитани с референция за цялата година (агрегиращи, когато е приложимо, първо полугодие на 2014 г. и второ полугодие на 2014 г.). По отношение на данни, обхващащи първо полугодие на 2014 г., НЦБ решават кой е най-добрият начин да се изпълни това изискване. Ако не са налични фактически данни, НЦБ могат да предоставят приблизителни оценки.

Когато са предоставени приблизителни оценки в съответствие с преходните разпоредби, методологията се определя от всяка НЦБ в зависимост от специфичните характеристики на страната. НЦБ следва да предоставят пояснителни бележки за да изяснят предприетия подход.

ЧАСТ 17

Статистика на активите и пасивите на инвестиционните фондове

Статистическите отчети следва да съдържат данни за всички клетки в съответните таблици на настоящите насоки, дори когато имат нулеви стойности, липсват или икономическото събитие не съществува.

Таблица 1

Данни, които се предоставят на тримесечие: салда и корекции на потоците

| | A. | Местни |
| --- | --- | --- |

A.

Местни

| Б. | Други резиденти на еврозоната, различни от местни |
| --- | --- |

Б.

Други резиденти на еврозоната, различни от местни

| В. | Останал свят |
| --- | --- |

В.

Останал свят

| Г. | Общо |
| --- | --- |

Г.

Общо

Общо

ПФИ

НПФИ — Общо

Общо

ПФИ

НПФИ — Общо

Общо

Държавно управление (S.13)

Други резиденти

Държавно управление (S.13)

Други резиденти

Неучастващи държави-членки

САЩ

Япония

Общо

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар

Други финансови посредници, финансови спомагателни организации и каптивни финансови институции и заемодатели (S.125 + S.126 + S.127)

Застрахователни (осигурителни) дружества + пенсионни фондове (S.128+S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства и нетърговски организации, обслужващи домакинствата (S.14+S.15)

Общо

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар

Други финансови посредници, финансови спомагателни организации и каптивни финансови институции и заемодатели (S.125 + S.126 + S.127)

Застрахователни (осигурителни) дружества + пенсионни фондове (S.128+S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства и нетърговски организации, обслужващи домакинствата (S.14+S.15)

Застрахователни (осигурителни) дружества (S. 128)

Пенсионни фондове (S.129)

Застрахователни (осигурителни) дружества (S. 128)

Пенсионни фондове (S.129)

АКТИВИ

| 1. | Депозити и вземания по кредити |
| --- | --- |

1.

до 1 година

над 1 година

| 2. | Дългови ценни книжа |
| --- | --- |

2.

в т.ч. начислена лихва

| 2е. | Евро |
| --- | --- |

2е.

до 1 година

над 1 година до 2 години

над 2 години

| 2х. | Чуждестранни валути |
| --- | --- |

2х.

до 1 година

над 1 година до 2 години

над 2 години

| 2t. | Общо валути |
| --- | --- |

2t.

до 1 година

над 1 година до 2 години

над 2 години

| 3. | Собствен капитал |
| --- | --- |

3.

в т.ч. котирани акции

| 4 | Акции/дялови единици в инвестиционни фондове |
| --- | --- |

4

(2+3+4)a в т.ч. ценни книжа, отдадени на кредит или продадени по споразумение за обратно изкупуване

| 5. | Финансови деривати |
| --- | --- |

5.

| 6. | Нефинансови активи (включително дълготрайни активи) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Други активи |
| --- | --- |

7.

в т.ч. начислена лихва по депозити и вземания по кредити

ПАСИВИ

| 8. | Получени кредити и депозити |
| --- | --- |

8.

до 1 година

над 1 година

| 9. | Акции/дялови единици в инвестиционни фондове |
| --- | --- |

9.

| 10. | Финансови деривати |
| --- | --- |

10.

| 11. | Други пасиви |
| --- | --- |

11.

в т. ч. начислена лихва по получени кредити и депозити

Таблица 2

Данни, които се предоставят на месечна база: салда, корекции на потоците, транзакции

| | A. | Местни |
| --- | --- | --- |

A.

Местни

| Б. | Други резиденти на еврозоната, различни от местни |
| --- | --- |

Б.

Други резиденти на еврозоната, различни от местни

| В. | Останал свят |
| --- | --- |

В.

Останал свят

| Г. | Общо |
| --- | --- |

Г.

Общо

Общо

Общо

ПФИ

НПФИ

ПФИ

НПФИ

АКТИВИ

| 1. | Депозити и вземания по кредити |
| --- | --- |

1.

| 2. | Дългови ценни книжа |
| --- | --- |

2.

| 2e. | Евро |
| --- | --- |

2e.

до 1 година

над 1 година до 2 години

над 2 години

| 2x. | Чуждестранни валути |
| --- | --- |

2x.

до 1 година

над 1 година до 2 години

над 2 години

| 3. | Собствен капитал |
| --- | --- |

3.

| 4 | Акции/дялови единици в инвестиционни фондове |
| --- | --- |

4

| 5. | Финансови деривати |
| --- | --- |

5.

| 6. | Нефинансови активи (включително дълготрайни активи) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Други активи |
| --- | --- |

7.

ПАСИВИ

| 8. | Получени кредити и депозити |
| --- | --- |

8.

| 9. | Акции/дялови единици в инвестиционни фондове |
| --- | --- |

9.

#

| 9.1. | Продажба на акции/дялови единици в инвестиционни фондове |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Обратно изкупуване на акции/дялови единици в инвестиционни фондове |
| --- | --- |

9.2.

| 10. | Финансови деривати |
| --- | --- |

10.

| 11. | Други пасиви |
| --- | --- |

11.

#

| # | Минимум данни, които се предоставят ежемесечно от отчетните единици пред НЦБ. |
| --- | --- |

Минимум данни, които се предоставят ежемесечно от отчетните единици пред НЦБ.

ЧАСТ 18

Статистика на активите и пасивите на финансови предприятия за секюритизация

Таблица 1

Непогасени суми и финансови транзакции

Данни, които се изисква да бъдат предоставяни на тримесечие

| | A. | Местни |
| --- | --- | --- |

A.

Местни

| Б. | Други резиденти на еврозоната, различни от местни |
| --- | --- |

Б.

Други резиденти на еврозоната, различни от местни

| В. | Останал свят |
| --- | --- |

В.

Останал свят

| Г. | Общо |
| --- | --- |

Г.

Общо

Общо

ПФИ

НПФИ — Общо

Общо

ПФИ

НПФИ — Общо

Банки

Небанкови институции

Държавно управление (S.13)

Други резидентни сектори

Държавно управление (S.13)

Други резидентни сектори

Общо

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124)

Други финансови посредници, финансови спомагателни организации и каптивни финансови институции и заемодатели (S.125 + S.126 + S.127)

Застрахователни (осигурителни) дружества + пенсионни фондове (S.128+S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства и нетърговски организации, обслужващи домакинствата (S.14+S.15)

Общо

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124)

Други финансови посредници, финансови спомагателни организации и каптивни финансови институции и заемодатели (S.125 + S.126 + S.127)

Застрахователни (осигурителни) дружества + пенсионни фондове (S.128+S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства и нетърговски организации, обслужващи домакинствата (S.14+S.15)

в т.ч. финансови предприятия за секюритизация

в т.ч. финансови предприятия за секюритизация

АКТИВИ

| 1. | Депозити и вземания по кредити |
| --- | --- |

1.

до 1 година

БР

БР

БР

БР

БР

БР

БР

над 1 година

БР

БР

БР

БР

БР

БР

БР

| 2. | Секюритизирани кредити |
| --- | --- |

2.

БР

БР

БР

БР

БР

БР

БР

БР

БР

БР

БР

БР

БР

БР

БР

| 2а. | ПФИ от еврозоната като инициатор |
| --- | --- |

2а.

ПФИ от еврозоната като инициатор

БР

БР/ПФИ

БР/ПФИ

БР/ПФИ

БР/ПФИ

БР/ПФИ

БР

БР/ПФИ

БР/ПФИ

БР/ПФИ

БР/ПФИ

БР/ПФИ

БР/ПФИ

до 1 година

БР/ПФИ

БР/ПФИ

над 1 година до 5 години

БР/ПФИ

БР/ПФИ

над 5 години

БР/ПФИ

БР/ПФИ

| 2б. | „Държавно управление“ от еврозоната като инициатор |
| --- | --- |

2б.

„Държавно управление“ от еврозоната като инициатор

БР

| 2в. | Други финансови посредници, инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар, и застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове от еврозоната като инициатор |
| --- | --- |

2в.

Други финансови посредници, инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар, и застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове от еврозоната като инициатор

БР

| 2г. | Нефинансови предприятия от еврозоната като инициатор |
| --- | --- |

2г.

Нефинансови предприятия от еврозоната като инициатор

БР

| 2д. | Инициатор извън еврозоната |
| --- | --- |

2д.

Инициатор извън еврозоната

БР

| 3. | Дългови ценни книжа |
| --- | --- |

3.

до 1 година

НБР

НБР

НБР

НБР

НБР

НБР

НБР

над 1 година до 2 години

НБР

НБР

НБР

НБР

НБР

НБР

НБР

над 2 години

НБР

НБР

НБР

НБР

НБР

НБР

НБР

| 4. | Други секюритизирани активи |
| --- | --- |

4.

БР

| 4a. | в т. ч. „Държавно управление“ от еврозоната като инициатор |
| --- | --- |

4a.

в т. ч. „Държавно управление“ от еврозоната като инициатор

БР

| 4б. | в т.ч. нефинансови предприятия от еврозоната като инициатор |
| --- | --- |

4б.

в т.ч. нефинансови предприятия от еврозоната като инициатор

БР

| 5. | Собствен капитал и акции/дялови единици в инвестиционни фондове |
| --- | --- |

5.

НБР

НБР

НБР

| 6. | Финансови деривати |
| --- | --- |

6.

БР

| 7. | Нефинансови активи (включително дълготрайни активи) |
| --- | --- |

7.

НБР

| 8. | Други активи |
| --- | --- |

8.

НБР

ПАСИВИ

| 9. | Получени кредити и депозити |
| --- | --- |

9.

до 1 година

БР

БР

БР

над 1 година

БР

БР

БР

| 10. | Емитирани дългови ценни книжа |
| --- | --- |

10.

до 1 година

БР

над 1 година до 2 години

БР

над 2 години

БР

| 11. | Капитал и резерви |
| --- | --- |

11.

БР

| 12. | Финансови деривати |
| --- | --- |

12.

БР

| 13. | Други пасиви |
| --- | --- |

13.

НБР

| 13а. | в т.ч. начислени лихви по емитирани дългови ценни книжа |
| --- | --- |

13а.

в т.ч. начислени лихви по емитирани дългови ценни книжа

НБР

БР: Базови редове

НБР: Небазови редове

БР/ПФИ: Базови редове, които може би са частично извлечени от данни, пряко събрани от ПФИ съгласно Регламент ЕЦБ/2013/33, когато ПФИ от еврозоната действат като лица предоставящи услуги лица по кредити.

Таблица 2

Отписвания/намалявания на стойността

Данни, които се изисква да бъдат предоставяни на тримесечие

| | Г. | Общо |
| --- | --- | --- |

Г.

Общо

АКТИВИ

| 2. | Секюритизирани кредити |
| --- | --- |

2.

НБР

Таблица 3

Кредити, предоставени и обслужвани от ПФИ от еврозоната: Данни за обмяна между НЦБ
   (*****************)

Данни, които се изисква да бъдат предоставяни на тримесечие

| БАЛАНСОВИ ПОКАЗАТЕЛИ
  Активи | A. | Местни |
| --- | --- | --- |

БАЛАНСОВИ ПОКАЗАТЕЛИ

Активи

A.

Местни

| Б. | Други резиденти на еврозоната, различни от местни |
| --- | --- |

Б.

Други резиденти на еврозоната, различни от местни

| В. | Останал свят |
| --- | --- |

В.

Останал свят

Държавно управление (S. 13)

Други резидентни сектори

Държавно управление (S. 13)

Други резидентни сектори

Общо

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124)

Други финансови посредници, финансови спомагателни организации и каптивни финансови институции и заемодатели (S.125 + S.126 + S.127)

Застрахователни (осигурителни) дружества + пенсионни фондове (S.128+S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства и нетърговски организации, обслужващи домакинствата (S.14+S.15)

Общо

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124)

Други финансови посредници, финансови спомагателни организации и каптивни финансови институции и заемодатели (S.125 + S.126 + S.127)

Застрахователни (осигурителни) дружества + пенсионни фондове (S.128+S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства и нетърговски организации, обслужващи домакинствата (S.14+S.15)

Секюритизирани кредити

Финансови предприятия за секюритизация, разположени в страна А от еврозоната

Финансови предприятия за секюритизация, разположени в страна Б от еврозоната

Финансови предприятия за секюритизация, разположени в страна В от еврозоната

и т.н.

до 1 година

Финансови предприятия за секюритизация, разположени в страна А от еврозоната

Финансови предприятия за секюритизация, разположени в страна Б от еврозоната

Финансови предприятия за секюритизация, разположени в страна В от еврозоната

и т.н.

над 1 година до 5 години

Финансови предприятия за секюритизация, разположени в страна А от еврозоната

Финансови предприятия за секюритизация, разположени в страна Б от еврозоната

Финансови предприятия за секюритизация, разположени в страна В от еврозоната

и т.н.

над 5 години

Финансови предприятия за секюритизация, разположени в страна А от еврозоната

Финансови предприятия за секюритизация, разположени в страна Б от еврозоната

Финансови предприятия за секюритизация, разположени в страна В от еврозоната

и т.н.

ЧАСТ 19

Кредити за нефинансови предприятия по отраслова дейност

НЦБ отчитат данни или по отделните раздели в съответствие с образец I, или в съответствие с образец II, ако няма данни за отделните раздели.

НЦБ отчитат отделно непогасени суми по кредити за местни нефинансови предприятия и по кредити за нефинансови предприятия от други държави членки от еврозоната, когато има данни. Всички данни се отчитат в милиони евро.

| Образец I | Образец II |
| --- | --- |
| 1 | A. | Селско, горско и рибно стопанство |

Образец I

Образец II

1

A.

Селско, горско и рибно стопанство

1

| A. | Селско, горско и рибно стопанство |
| --- | --- |

A.

Селско, горско и рибно стопанство

2

| Б. | Добивна промишленост |
| --- | --- |

Б.

Добивна промишленост

2

| Б. | Добивна промишленост |
| --- | --- |

Б.

Добивна промишленост

3

| В. | Преработваща промишленост |
| --- | --- |

В.

Преработваща промишленост

3

| В. | Преработваща промишленост |
| --- | --- |

В.

Преработваща промишленост

4

| Г. | Производство и разпределение на електрическа и топлинна енергия и на газообразни горива |
| --- | --- |

Г.

Производство и разпределение на електрическа и топлинна енергия и на газообразни горива

4

| Г. | Производство и разпределение на електрическа и топлинна енергия и на газообразни горива |
| --- | --- |

Г.

Производство и разпределение на електрическа и топлинна енергия и на газообразни горива

+

| Д. | Доставяне на води, канализационни услуги, управление на отпадъци и възстановяване |
| --- | --- |

Д.

Доставяне на води, канализационни услуги, управление на отпадъци и възстановяване

5

| Д. | Доставяне на води, канализационни услуги, управление на отпадъци и възстановяване |
| --- | --- |

Д.

Доставяне на води, канализационни услуги, управление на отпадъци и възстановяване

6

| F. Е. | Строителство |
| --- | --- |

F. Е.

Строителство

5

| Е. | Строителство |
| --- | --- |

Е.

Строителство

7

| Ж. | Търговия. Ремонт на автомобили и мотоциклети |
| --- | --- |

Ж.

Търговия. Ремонт на автомобили и мотоциклети

6

| Ж. | Търговия. Ремонт на автомобили и мотоциклети |
| --- | --- |

Ж.

Търговия. Ремонт на автомобили и мотоциклети

8

| И. | Хотелиерство и ресторантьорство |
| --- | --- |

И.

Хотелиерство и ресторантьорство

7

| И. | Хотелиерство и ресторантьорство |
| --- | --- |

И.

Хотелиерство и ресторантьорство

9

| З. | Транспорт и складиране |
| --- | --- |

З.

Транспорт и складиране

8

| З. | Транспорт и складиране |
| --- | --- |

З.

Транспорт и складиране

+

| Й. | Информация и комуникация |
| --- | --- |

Й.

Информация и комуникация

10

| Й. | Информация и комуникация |
| --- | --- |

Й.

Информация и комуникация

11

| L. Л. | Операции с недвижими имоти |
| --- | --- |

L. Л.

Операции с недвижими имоти

9

| Л. | Операции с недвижими имоти |
| --- | --- |

Л.

Операции с недвижими имоти

+

| M. | Професионални, научни и технически дейности |
| --- | --- |

M.

Професионални, научни и технически дейности

+

| Н. | Административни и спомагателни дейности |
| --- | --- |

Н.

Административни и спомагателни дейности

12

| M. | Професионални, научни и технически дейности |
| --- | --- |

M.

Професионални, научни и технически дейности

13

| N. Н. | Административни и спомагателни дейности |
| --- | --- |

N. Н.

Административни и спомагателни дейности

14

Всички оставащи раздели от значение за нефинансовите предприятия

10

Всички оставащи раздели от значение за нефинансовите предприятия

Бележка: Буквите отговарят на класификацията NACE Rev.2.

ЧАСТ 20

Статистика за кредитните линии, отпуснати от ПФИ

Таблица

Статистика на кредитни линии на ПФИ (салда и корекции от прекласификации)

| БАЛАНС ПОКАЗАТЕЛИ | A. | Местни |
| --- | --- | --- |

БАЛАНС ПОКАЗАТЕЛИ

A.

Местни

| Б. | Други участващи държави членки |
| --- | --- |

Б.

Други участващи държави членки

| В. | Останал свят |
| --- | --- |

В.

Останал свят

| Г. | Общо |
| --- | --- |

Г.

Общо

ПФИ

НПФИ

ПФИ

НПФИ

Държавно управление (S.13)

Други резидентни сектори

Държавно управление (S.13)

Други резидентни сектори

Общо

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124)

Други финансови посредници, финансови спомагателни организации и каптивни финансови институции и заемодатели (S.125 + S.126 + S.127) (е)

Застрахователни (осигурителни) дружества (S.128)

Пенсионни фондове (S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства и нетърговски организации, обслужващи домакинствата (S.14+S.15) Общо

Общо

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124)

Други финансови посредници, финансови спомагателни организации и каптивни финансови институции и заемодатели (S.125 + S.126 + S.127) (е)

Застрахователни (осигурителни) дружества (S.128)

Пенсионни фондове (S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства и нетърговски организации, обслужващи домакинствата (S.14+S.15) Общо

в т.ч.: Централен контрагент (4)

в т.ч.: Централен контрагент (4)

АКТИВИ

| 1. | Задбалансови показатели |
| --- | --- |

1.

Кредитни линии

| 2. | Други активи |
| --- | --- |

2.

ЧАСТ 21

Статистика на активите и пасивите на централните контрагенти

Таблица

Статистика на активите и пасивите на централни контрагенти (салда и корекции от прекласификации)

Тримесечни данни

| БАЛАНС ПОКАЗАТЕЛИ | А. | Резиденти на еврозоната |
| --- | --- | --- |

БАЛАНС ПОКАЗАТЕЛИ

А.

Резиденти на еврозоната

| Б. | Останал свят |
| --- | --- |

Б.

Останал свят

| В. | Общо |
| --- | --- |

В.

Общо

ПФИ

НПФИ

Държавно управление (S.13)

Други резидентни сектори

Общо

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124)

Други финансови посредници, финансови спомагателни организации и каптивни финансови институции и заемодатели (S.125 + S.126 + S.127) (е)

Застрахователни (осигурителни) дружества (S.128)

Пенсионни фондове (S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства и нетърговски организации, обслужващи домакинствата (S.14+S.15) Общо

Централно държавно управление

Държавно управление — други

в т.ч.: Централен контрагент (4)

АКТИВИ

| 1. | Кредити |
| --- | --- |

1.

в т.ч.: обратни репо-сделки, произтичащи от тристранни репо-сделки, при които ПФИ от еврозоната е кредиторът

R

R

R

R

R

в т.ч.: различни от обратни репо-сделки, произтичащи от тристранни репо-сделки

NR

| 2. | Други активи |
| --- | --- |

2.

ПАСИВИ

| 3. | Депозити |
| --- | --- |

3.

в т.ч.: обратни репо-сделки, произтичащи от тристранни репо-сделки, при които ПФИ от еврозоната е кредитополучател

R

R

R

R

R

в т.ч.: различни от обратни репо-сделки, произтичащи от тристранни репо-сделки

NR

| 4. | ДРУГИ ПАСИВИ |
| --- | --- |

4.

ЧАСТ 22

Статистика на пенсионните фондове

Таблица

Статистика на пенсионните фондове (салда и трансакции)

Активи на пенсионни фондове

| | Общо |
| --- | --- |
| Общо | Местни | Нерезиденти |
| Общо местни | ПФИ (S.121+S.122+ S.123) | НПФИ | Общо нерезиденти | Други държави членки на паричния съюз | Останал свят |
| Общо НПФИ | Държавно управление (S.13) | Други резиденти | Общо други държави членки на паричния съюз | ПФИ (S.121+S.122+ S.123) | НПФИ |
| Общо | Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124) | ДФП (S.125+S.126+S.127) | Застрахователни (осигурителни) дружества (S.128) | Пенсионни фондове (S.129) | Нефинансови предприятия (S.11) | Домакинства (S.14) | Общо НПФИ | Държавно управление (S.13) | Други резиденти |
| Общо | Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124) | ДФП (S.125+S.126+S.127) | Застрахователни (осигурителни) дружества (S.128) | Пенсионни фондове (S.129) | Нефинансови предприятия (S.11) | Домакинства (S.14) |
| Общо финансови активи | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Валута | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Депозити | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| до 1 година | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| над 1 година до 2 години | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| над 2 години | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Ценни книжа | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| до 1 година | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| над 1 година до 2 години | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| над 2 години | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Финансови деривати | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Кредити | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| до 1 година | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| над 1 година до 5 години | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| над 5 години | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Акции и други видове собствен капитал | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Котирани акции | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Некотирани акции и други видове собствен капитал | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Акции/дялови единици във взаимни фондове | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| в т.ч.: акции на фондове на паричния пазар | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| в т.ч.: Акции/дялови единици в инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Технически резерви по общо застраховане (AF.61) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Други сметки за получаване/плащане | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Общо нефинансови активи | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Редове, които да бъдат отчитани |

Общо

Общо

Местни

Нерезиденти

Общо местни

ПФИ (S.121+S.122+ S.123)

НПФИ

Общо нерезиденти

Други държави членки на паричния съюз

Останал свят

Общо НПФИ

Държавно управление (S.13)

Други резиденти

Общо други държави членки на паричния съюз

ПФИ (S.121+S.122+ S.123)

НПФИ

Общо

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124)

ДФП (S.125+S.126+S.127)

Застрахователни (осигурителни) дружества (S.128)

Пенсионни фондове (S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства (S.14)

Общо НПФИ

Държавно управление (S.13)

Други резиденти

Общо

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124)

ДФП (S.125+S.126+S.127)

Застрахователни (осигурителни) дружества (S.128)

Пенсионни фондове (S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства (S.14)

Общо финансови активи

Валута

Депозити

до 1 година

над 1 година до 2 години

над 2 години

Ценни книжа

до 1 година

над 1 година до 2 години

над 2 години

Финансови деривати

Кредити

до 1 година

над 1 година до 5 години

над 5 години

Акции и други видове собствен капитал

Котирани акции

Некотирани акции и други видове собствен капитал

Акции/дялови единици във взаимни фондове

в т.ч.: акции на фондове на паричния пазар

в т.ч.: Акции/дялови единици в инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар

Технически резерви по общо застраховане (AF.61)

Други сметки за получаване/плащане

Общо нефинансови активи

Редове, които да бъдат отчитани

Пасиви на пенсионни фондове

| | Общо |
| --- | --- |
| Общо | Местни | Нерезиденти |
| Общо местни | ПФИ (S.121+S.122+ S.123) | НПФИ | Общо нерезиденти | Други държави членки на паричния съюз | Останал свят |
| Общо НПФИ | Държавно управление (S.13) | Други резиденти | Общо други държави членки на паричния съюз | ПФИ (S.121+S.122+ S.123) | НПФИ |
| Общо | Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124) | Други финансови посредници (S.125+S.126+S.127) | Застрахователни (осигурителни) дружества (S.128) | Пенсионни фондове (S.129) | Нефинансови предприятия (S.11) | Домакинства (S.14) | Общо НПФИ | Държавно управление (S.13) | Други резиденти |
| Общо | Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124) | Други финансови посредници (S.125+S.126+S.127) | Застрахователни (осигурителни) дружества (S.128) | Пенсионни фондове (S.129) | Нефинансови предприятия (S.11) | Домакинства (S.14) |
| Общо пасиви | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Ценни книжа, различни от акции, с изключение на финансови деривати | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Финансови деривати | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Получени кредити | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| до 1 година | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| над 1 година до 5 години | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| над 5 години | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Акции и други видове собствен капитал | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Котирани акции | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Некотирани акции и други видове собствен капитал | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Застрахователни, пенсионни и стандартни гаранционни схеми | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Пенсионни права (AF.63), претенции на пенсионни фондове към ръководителите на схемите (AF.64) и права, различни от пенсионните права (AF.65) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| в т.ч.: Пенсионни плащания в зависимост от постигната доходност | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| в т.ч.: Предварително определен размер на пенсията | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| в т.ч.: Хибридни схеми | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Технически резерви по общо застраховане (AF.61) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Други сметки за получаване/плащане | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Редове, които да бъдат отчитани |

Общо

Общо

Местни

Нерезиденти

Общо местни

ПФИ (S.121+S.122+ S.123)

НПФИ

Общо нерезиденти

Други държави членки на паричния съюз

Останал свят

Общо НПФИ

Държавно управление (S.13)

Други резиденти

Общо други държави членки на паричния съюз

ПФИ (S.121+S.122+ S.123)

НПФИ

Общо

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124)

Други финансови посредници (S.125+S.126+S.127)

Застрахователни (осигурителни) дружества (S.128)

Пенсионни фондове (S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства (S.14)

Общо НПФИ

Държавно управление (S.13)

Други резиденти

Общо

Инвестиционни фондове, различни от тези на паричния пазар (S.124)

Други финансови посредници (S.125+S.126+S.127)

Застрахователни (осигурителни) дружества (S.128)

Пенсионни фондове (S.129)

Нефинансови предприятия (S.11)

Домакинства (S.14)

Общо пасиви

Ценни книжа, различни от акции, с изключение на финансови деривати

Финансови деривати

Получени кредити

до 1 година

над 1 година до 5 години

над 5 години

Акции и други видове собствен капитал

Котирани акции

Некотирани акции и други видове собствен капитал

Застрахователни, пенсионни и стандартни гаранционни схеми

Пенсионни права (AF.63), претенции на пенсионни фондове към ръководителите на схемите (AF.64) и права, различни от пенсионните права (AF.65)

в т.ч.: Пенсионни плащания в зависимост от постигната доходност

в т.ч.: Предварително определен размер на пенсията

в т.ч.: Хибридни схеми

Технически резерви по общо застраховане (AF.61)

Други сметки за получаване/плащане

Редове, които да бъдат отчитани

---

(1)  Регламент (ЕО) No 2819/98 на Европейската централна банка от 1 декември 2013 г. относно консолидирания баланс на сектор „Парично-финансови институции“ (ЕЦБ/1998/16) (ОВ L 356, 30.12.1998 г., стр. 7).

(*)  Корекции от прекласификации се предават на ЕЦБ за всички клетки; корекции от преоценки — само за клетките, обозначени с #.

(2)  Централни контрагенти.

(3)  Еднолични търговци/сдружения без юридически статус.

(4)  Показателят не се прилага за баланса на НЦБ.

(5)  Показателят се отнася само за баланса на НЦБ.

(**)  Корекции от прекласификации се предават на ЕЦБ за всички клетки; корекции от преоценки — само за клетките, обозначени с #.

(***)  Корекции за отписвания/намалявания на стойността се прилагат само по отношение на част 2; корекции от прекласификации се прилагат навсякъде.

(****)  НЦБ могат да разширят обхвата на този показател спрямо кредити, прехвърлени по друг начин и отписани от баланса на ПФИ, за които ПФИ действа като предоставящо услуги лице в съответствие с практиката, прилагана в таблица 5 от приложение I към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33).

(*****)  Корекции от прекласификации се прилагат само по отношение на части 2 и 3; корекции за отписвания/намалявания на стойността се прилагат навсякъде.

(6)  НЦБ могат да разширят обхвата на този показател спрямо кредити, прехвърлени по друг начин и отписани от баланса на ПФИ, за които ПФИ действа като предоставящо услуги лице в съответствие с практиката, прилагана в таблица 5 от приложение I към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33).

(7)  Еднолични търговци/сдружения без юридически статус.

(8)  НЦБ отчитат налични данни относно кредити, отписани от ПФИ, които не са включени в отчитаните данни по таблица 5 от приложение I към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33).

(9)  Еднолични търговци/сдружения без юридически статус.

(******)  Корекции от прекласификации се предават на ЕЦБ за всички клетки; корекции от преоценки — само за клетките, обозначени с #.

(*******)  Наличности се предават на ЕЦБ за всички клетки; корекции от прекласификация — само за клетките, обозначени с #. Клетки, обозначени с кръст (†), посочват поясняващи позиции с нисък приоритет.

(10)  Банкноти и монети, деноминирани в бившите национални валути, които остават непогасени след приемането на еврото. Данните следва да бъдат отчетени поне за 12 месеца след разширяването.

(11)  Дългови ценни книжа, емитирани от НЦБ, се отчитат, само ако събитието е приложимо.

(12)  Нетни позиции спрямо Евросистемата, произхождащи от: а) разпределяне на евробанкноти, емитирани от ЕЦБ (8 % от общите емисии), и б) прилагане на механизма за капиталов дял. Отделните нетни кредитни или дебитни позиции на НЦБ и ЕЦБ трябва да се разпределят към активите или към пасивите на баланса в зависимост от знака, т.е. положителната нетна позиция по отношение на Евросистемата се отчита в активите, а отрицателната нетна позиция — в пасивите.

(********)  Наличности се предават на ЕЦБ за всички клетки; корекции от прекласификация и корекции от преоценка — само за клетките, обозначени с #. Клетки, обозначени с кръст (†), посочват поясняващи позиции с нисък приоритет.

(13)  Тези показатели представляват кореспондиращ пасив към секюритизирани, но неотписани кредити от баланса на ПФИ, съгласно приложимите счетоводни стандарти.

(14)  При условие че ЕЦБ и НЦБ се споразумеят, този набор от информация не е необходимо да бъде отчитан от НЦБ, когато ЕЦБ използва алтернативни източници на данни.

(15)  Тези показатели се отнасят за специални и общи провизии за загуби от кредити, ценни книжа и други видове активи (напр. добавки за намалявания и загуби от кредити), които се разпределят към „Капитал и резерви“ и/или „Други пасиви“ в съответствие със счетоводните правила. Тези провизии следва да бъдат отразени само до степента, до която те не се нетират от категорията активи, за която се отнасят в статистическия баланс.

(*********)  Някои от изискванията в тази таблица може да не се прилагат за балансите на НЦБ/ЕЦБ и поради това следва да се отчитат само за други ПФИ. Наличности се предават на ЕЦБ за всички клетки; корекции от прекласификация и корекции от преоценка — само за клетки, обозначени с #.

(**********)  ДФП: ДФП в тази таблица се отнася за други финансови посредници без застрахователните (осигурителните) дружества и пенсионните фондове + финансови спомагателни организации + каптивни финансови институции и заемодатели (S.125+S.126+S.127); ЗД: застрахователни (осигурителни) дружества (S.128); ПФ: пенсионни фондове (S.129); НФП: нефинансови предприятия (S.11).

(16)  Рамката за съставяне на балансовата статистика на ПФИ не определя правило за записването на лихвени начисления по емитирани и държани дългови ценни книжа. НЦБ следва да отчитат тези начисления в съответната категория инструменти или в други активи/други пасиви в съответствие с националните практики.

(17)  Пасиви на ПФИ към домакинства във формата на технически провизии, установени за предоставяне на пенсии за служители. Обикновено това се отнася за професионални пенсионни фондове, които не са създадени към независима институция.

(18)  Тези клетки са приложими, само когато показателите не се отчитат в съответните категории в съответствие с изискванията на Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) (т.е. дейност по отдаване на ценни книжа на кредит, къси позиции в ценни книжа, собствени акции), а в рамките на „Други активи/други пасиви“. Тези допълнителни подпоказатели позволяват на ЕЦБ да коригира данните за финансовите сметки на паричния съюз, когато е необходимо. При наличие на тези съставни позиции, пред ЕЦБ се отчита пояснителна информация, в която се уточнява съдържанието им, ако такава е налична.

(19)  Частта от брутните премии, платени от ПФИ, която се разпределя за следващия отчетен период, включително вземания на ПФИ, които не са уредени.

(20)  Емитираните дългови ценни книжа с договорен матуритет над две години включват също сумата на ценните книжа, държани от други кредитни институции, подлежащи на изискванията за задължителни резерви, от ЕЦБ или от НЦБ на участващите държави членки.

(21)  За този показател, съответният сектор по ЕСС 2010 е S.128.

(22)  Съответният сектор в Европейската система от сметки (наричана по-долу „ЕСС 2010“) за този индикатор е S.129.

(***********)  Незадължителни полета, които следва да бъдат отчитани, ако данните са налични.

(************)  Незадължителни полета, които следва да бъдат отчитани, ако данните са налични.

(*************)  Незадължителни полета, които следва да бъдат отчитани ако данните са налични.

(23)  Този показател включва деноминираните в евро вземания на НЦБ, съответстващи на резервите в чуждестранна валута, прехвърлени от НЦБ на ЕЦБ.

(24)  В баланса на ПФИ не се прави разграничение между депозити и кредити в активите и пасивите. Вместо това всички непрехвърляеми средства, инвестирани при/отдадени на кредит на ПФИ (= пасиви), се считат за „Депозити“ и всички средства, инвестирани от/отдадени на кредит от ПФИ (= активи), се считат за „Кредити“. ЕСС 2010 обаче очертава разликата въз основа на критерия кой инициира трансакцията. Когато кредитополучателят поема инициативата, финансовата трансакция се класифицира като кредит. Когато кредиторът поема инициативата, трансакцията се класифицира като депозит.

(**************)  „Други валути“ се отнася до всички други валути, включително националните валути на държави членки извън еврозоната.

(***************)  Дългови ценни книжа, различни от акции, се отнася до „Ценни книжа, различни от акции, с изключение на финансови деривати“.

(****************)  Котирани акции се отнася до „Котирани акции, с изключение на акции и дялови единици в инвестиционен фонд и фонд на паричния пазар“.

(25)  ЕСС 95, категория F.33.

(26)  ЕСС 95, категория F.511.

(27)  Блок А за НЦБ и блок B за БМР.

(28)  ЕСС 95, категория F.511.

(29)  Не се определят като финансова трансакция; виж параграфи 5.93 и 6.56 от ЕСС 95 и раздел 4, буква б) от настоящата част.

(30)  Трансакция на вторичния пазар, свързана с промяна на титуляря; не се обхваща от настоящата статистика.

(31)  Считат се за две финансови трансакции; виж параграфи 5.62 и 6.54 от ЕСС 95 и раздел 4, буква а), ii) от настоящата част.

(32)  Трансакция на вторичен пазар, свързана с промяна на титуляря, не e обхваната от настоящата статистика.

(33)  От 1 януари 1999 г. за ценните книжа, емитирани от местни резиденти в евро (част от блок А) не се изисква оценка на обменния курс, а ценните книжа, емитирани от местни резиденти в евро/национални деноминации (останалата част от блок А) се конвертират в евро, като се прилагат неотменимите обменни курсове от 31 декември 1998 г.

(34)  ЕСС 95, параграф 6.58.

(35)  Регламент (ЕО) No 63/2002 на Европейската централна банка от 20 декември 2001 г. относно статистиката на лихвените проценти, прилагани от парично-финансовите институции по депозити и кредити на домакинства и нефинансови предприятия (ЕЦБ/2001/18) (ОВ L 10, 12.1.2002 г., стр. 24).

(36)  Регламент (ЕО) No 290/2009 на Европейската централна банка от 31 март 2009 г. за изменение на Регламент (ЕО) No 63/2002 (ЕЦБ/2001/18) относно статистиката на лихвените проценти, прилагани от парично-финансовите институции по депозити и кредити на домакинства и нефинансови предприятия (ЕЦБ/2001/18) (ОВ L 94, 8.4.2009 г., стр. 75).

(37)  Т.е. сумата на вътрешногруповото разсейване, определена като Image трябва да е значително по-малка от общото разсейване в съвкупността от отчетни единици, определена като Formula, където h показва всяка подгрупа, xi лихвения процент за институция i, Formula —простата средна лихва за група h, n —общия брой на институциите в извадката и Formula —простата средна лихва за всички институции в извадката.

(38)  НЦБ могат пряко да трансформират абсолютната мярка от 10 базисни пункта при доверителен интервал от 90 % в относителна мярка под форма на допустимо максимално разсейване на коефициента.

(39)  Следва да се отбележи, че таблици 1 и 2 в статистическия документ на ЕЦБ, озаглавен „Качествени мерки при неслучайни извадки“ (Quality measures in non- random sampling), достъпен на уебсайта на ЕЦБ www.ecb.europa.eu, подчертават резултатите на синтетичната средна абсолютна грешка за извадковия коефициент на първия и четвъртия квартил, прилагани във всяка страна.

(40)  Директива 2007/64/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 ноември 2007 г. относно платежните услуги във вътрешния пазар, за изменение на директиви 97/7/ЕО, 2002/65/ЕО, 2005/60/ЕО и 2006/48/ЕО и за отмяна на Директива 97/5/ЕО (ОВ L 319, 5.12.2007 г., стр. 1).

(41)  Насоки ЕЦБ/2012/27 от 5 декември 2012 г. относно Трансевропейската автоматизирана система за брутен сетълмент на експресни преводи в реално време (TARGET2) (ОВ L 30, 30.1.2013 г., стр. 1).

(42)  Регламент (ЕС) No 260/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 14 март 2012 г. за определяне на технически и бизнес изисквания за кредитни преводи и директни дебити в евро и за изменение на Регламент (ЕО) No 924/2009 (ОВ L 94, 30.3.2012 г., стр. 22).

(43)  По отношение на задължителните показатели в настоящите насоки всички изисквания вече са определени в Насоки ЕЦБ/2007/9, с изключение на изискванията, отнасящи се за „Заемане на кредит в рамките на деня от централната банка в евро“ в таблица 1 и „Институции за електронни пари“ в таблица 2 (това бяха поясняващи позиции в Насоки ЕЦБ/2007/9) и задължителните изисквания на таблица 7.

(*****************)  Непогасени суми и в отчетния период също корекции за прекласификации и отписвания/намалявания на стойността, ако е приложимо.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ III

ЕЛЕКТРОННО ПРЕДАВАНЕ

ЧАСТ 1

Въведение

Европейската централна банка (ЕЦБ) има специални споразумения за обмен на данни с националните централни банки (НЦБ) от Европейската система на централните банки (ЕСЦБ), с НЦБ на присъединяващите се страни и с някои национални статистички институти (НСИ) от Съюза. Обменът на данни използва самостоятелни съобщения на стандартизирана платформа (SDMX (1)), включително данни (цифрови стойности) и/или атрибути (метаданни, поясняващи обменените данни).

За обмена на статистически съобщения е необходимо данните да са структурирани съгласно точни определения за структура на данните (DSDs) (2), чиито приложени статистически понятия и номенклатура позволяват да се опише адекватно и ясно тяхното съдържание. Съвкупността на определенията за структура на данните, свързаните понятия и номенклатурата, се нарича „структурни определения“.

Структурните определения на ЕЦБ предоставят списъка на определенията за структура на данните, свързаните понятия и номенклатурата, разработени от ЕЦБ и използвани в нейния SDMX обмен на статистически данни. Структурните определения на ЕЦБ се съхраняват на уебсайта на Европейската комисия — CIRCABC (3) и са достъпни за членовете на Групата за електронен обмен на данни и статистика (EDI and Statistics interest group) (включително членовете на Работната група за управление на статистическа информация — WGSIM (Working Group of Statistical Information Management)). Обикновено всяка НЦБ съхранява местно копие. Ако това не е така, съответните дирекции на НЦБ следва да се обръщат към своя член на WGSIM.

Настоящото приложение описва подробно особеностите на всеки обмен на данни между НЦБ от еврозоната и ЕЦБ в контекста на паричната и финансовата статистика. Част 2 изброява определенията за структура на данните на ЕЦБ и свързаните набори данни, използвани от ЕСЦБ. Част 3 продължава с описание на определенията за структура на данните, включително специфичните измерения на идентификаторите на редове, техния формат и номенклатура, от която те вземат своите кодови стойности. Част 4 представя връзката между идентификаторите на редове и техните атрибути и определя кои участници са отговорни за поддържането им.

ЧАСТ 2

Определения за структура на данни и набори от данни

| 1. | В обменените SDMX съобщения, статистическите понятия могат да се използват или като измерения (като съставят идентификаторите, определящи динамичните редове) или като атрибути (предоставяйки информация за данните). Кодираните измерения и атрибути получават своите стойности от предварително зададени номенклатури. Определенията за структура на данните определят структурата на обменените идентификатори на редове по отношение на понятията и свързаните номенклатури. Освен това те определят връзката им със съответните атрибути. Същата структура може да се използва за няколко потока данни, които се разграничават според информацията на данните. |
| --- | --- |

1.

В обменените SDMX съобщения, статистическите понятия могат да се използват или като измерения (като съставят идентификаторите, определящи динамичните редове) или като атрибути (предоставяйки информация за данните). Кодираните измерения и атрибути получават своите стойности от предварително зададени номенклатури. Определенията за структура на данните определят структурата на обменените идентификатори на редове по отношение на понятията и свързаните номенклатури. Освен това те определят връзката им със съответните атрибути. Същата структура може да се използва за няколко потока данни, които се разграничават според информацията на данните.

| 2. | В контекста на паричната и финансова статистика ЕЦБ определи девет определения за структура на данните, използвани понастоящем за обмена на статистически данни с ЕСЦБ и други международни организации. За мнозинството от тези определения за структура на данните един набор от данни, който използва тази структура, се обменя и като последица идентификаторът на определението за структура на данните и свързаният идентификатор на набор от данни, използван при съобщенията за данни SDMX, са едни и същи. За целите на третирането, своевременното доставяне и отговорността, следвайки определението за структура на данни „ECB_BSI“, два различни набора от данни са определени и са разграничени на ниво идентификатор за набор от данни. Използват се следните характеристики на данни за потоци:






  — | балансови показатели, идентификатор на определение за структура на данните и идентификатор на набор от данни „ECB_BSI1“, |
| --- | --- | --- |

2.

В контекста на паричната и финансова статистика ЕЦБ определи девет определения за структура на данните, използвани понастоящем за обмена на статистически данни с ЕСЦБ и други международни организации. За мнозинството от тези определения за структура на данните един набор от данни, който използва тази структура, се обменя и като последица идентификаторът на определението за структура на данните и свързаният идентификатор на набор от данни, използван при съобщенията за данни SDMX, са едни и същи. За целите на третирането, своевременното доставяне и отговорността, следвайки определението за структура на данни „ECB_BSI“, два различни набора от данни са определени и са разграничени на ниво идентификатор за набор от данни. Използват се следните характеристики на данни за потоци:

—

балансови показатели, идентификатор на определение за структура на данните и идентификатор на набор от данни „ECB_BSI1“,

| — | балансови показатели в контекста на Синята книга (BSP), идентификатор на определение за структура на данните „ECB_BSI1“ и идентификатор на набор от данни „ECB_BSP“, |
| --- | --- |

—

балансови показатели в контекста на Синята книга (BSP), идентификатор на определение за структура на данните „ECB_BSI1“ и идентификатор на набор от данни „ECB_BSP“,

| — | банкови структурни финансови индикатори (SSI), идентификатор на определение за структура на данните и идентификатор на набор от данни „ECB_SSI1“, |
| --- | --- |

—

банкови структурни финансови индикатори (SSI), идентификатор на определение за структура на данните и идентификатор на набор от данни „ECB_SSI1“,

| — | банкови структурни финансови индикатори в контекста на Синята книга (SSP), идентификатор на определение за структура на данните „ECB_SS1“ и идентификатор на набор от данни „ECB_SSP“, |
| --- | --- |

—

банкови структурни финансови индикатори в контекста на Синята книга (SSP), идентификатор на определение за структура на данните „ECB_SS1“ и идентификатор на набор от данни „ECB_SSP“,

| — | лихвени проценти на ПФИ (MIR), идентификатор на определение за структура на данните и идентификатор на набор от данни „ECB_MIR1“, |
| --- | --- |

—

лихвени проценти на ПФИ (MIR), идентификатор на определение за структура на данните и идентификатор на набор от данни „ECB_MIR1“,

| — | други финансови посредници (OFI), идентификатор на определение за структура на данните и идентификатор на набор от данни „ECB_OFI1“, |
| --- | --- |

—

други финансови посредници (OFI), идентификатор на определение за структура на данните и идентификатор на набор от данни „ECB_OFI1“,

| — | емисии ценни книжа (SEC), идентификатор на определение за структура на данните и идентификатор на набор от данни „ECB_SEC1“, |
| --- | --- |

—

емисии ценни книжа (SEC), идентификатор на определение за структура на данните и идентификатор на набор от данни „ECB_SEC1“,

| — | платежни системи и системи за сетълмент (PSS), идентификатор на определение за структура на данните и идентификатор на набор от данни „ECB_PSS1“, |
| --- | --- |

—

платежни системи и системи за сетълмент (PSS), идентификатор на определение за структура на данните и идентификатор на набор от данни „ECB_PSS1“,

| — | инвестиционни фондове (IVF), идентификатор на определение за структура на данните и идентификатор на набор от данни „ECB_IVF1“, |
| --- | --- |

—

инвестиционни фондове (IVF), идентификатор на определение за структура на данните и идентификатор на набор от данни „ECB_IVF1“,

| — | финансови предприятия за секюритизация (FVC), идентификатор на определение за структура на данните и идентификатор на набор от данни „ECB_FVC1“, |
| --- | --- |

—

финансови предприятия за секюритизация (FVC), идентификатор на определение за структура на данните и идентификатор на набор от данни „ECB_FVC1“,

| — | консолидирани банкови данни (CBD), идентификатор на определение за структура на данните и идентификатор на набор от данни „ECB_CBD1“, |
| --- | --- |

—

консолидирани банкови данни (CBD), идентификатор на определение за структура на данните и идентификатор на набор от данни „ECB_CBD1“,

| — | международна консолидирана банкова статистика (CBS), идентификатор на определение за структура на данните и идентификатор на набор от данни „ECB_CBS1“, |
| --- | --- |

—

международна консолидирана банкова статистика (CBS), идентификатор на определение за структура на данните и идентификатор на набор от данни „ECB_CBS1“,

| 2.1. | Идентификаторът на набор от данни „ECB_BSI1“ се използва, за да се определят идентификаторите на редове за данни относно:






  — | балансова статистика на ПФИ, |
| --- | --- | --- |

2.1.

Идентификаторът на набор от данни „ECB_BSI1“ се използва, за да се определят идентификаторите на редове за данни относно:

—

балансова статистика на ПФИ,

| — | електронни пари, |
| --- | --- |

—

електронни пари,

| — | балансова статистика на кредитни институции, |
| --- | --- |

—

балансова статистика на кредитни институции,

| — | балансова статистика на ФПП, |
| --- | --- |

—

балансова статистика на ФПП,

| — | пасиви по депозити и държани пари в брой и ценни книжа на „Централно държавно управление“, |
| --- | --- |

—

пасиви по депозити и държани пари в брой и ценни книжа на „Централно държавно управление“,

| — | поясняващи позиции, |
| --- | --- |

—

поясняващи позиции,

| — | допълнителни данни по балансови показатели, отчитани от НЦБ пред Международния валутен фонд, чрез използване на услугите на ЕЦБ за достъп до други системи (gateway services), |
| --- | --- |

—

допълнителни данни по балансови показатели, отчитани от НЦБ пред Международния валутен фонд, чрез използване на услугите на ЕЦБ за достъп до други системи (gateway services),

| — | секюритизирани и продадени кредити на ПФИ за трети страни, |
| --- | --- |

—

секюритизирани и продадени кредити на ПФИ за трети страни,

| — | статистика за резервната база, |
| --- | --- |

—

статистика за резервната база,

| — | макросъотношение, |
| --- | --- |

—

макросъотношение,

| — | кредити за нефинансови предприятия разбити по отраслова дейност, |
| --- | --- |

—

кредити за нефинансови предприятия разбити по отраслова дейност,

| — | кредитни линии. |
| --- | --- |

—

кредитни линии.

ЧАСТ 3

Измерения

Таблицата по-долу определя измеренията, съставящи идентификаторите на редове на специфичната парична и финансова статистика, посочени в част 2, техния формат и номенклатурата, от която те взимат своите кодови стойности.

| | | Определение за структура на данните | Понятие
  (идентификатор) | Име на понятието | Стойност
  формат (5) | Номенклатура | Наименование на номенклатурата |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BSI (Балансови показатели) | SSI (Банкови структурни финансови индикатори) | MIR (Лихвени проценти на ПФИ) | Други финансови посредници (ДФП) | SEC (Емисии ценни книжа) | PSS (Платежни системи системи за сетълмент) | IVF (Инвестиционни фондове) | Финансови предприятия за секюритизация | Консолидирани банкови данни (CBD) | Международна консолидирана банкова статистика (CBS) (4) |
| ПОЗИЦИЯ НА ИЗМЕРЕНИЯТА В ИНДИКАТОРА | ИЗМЕРЕНИЯ |
| 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | FREQ | Периодичност | AN1 | CL_FREQ | Номенклатура на периодичността |
| 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | | REF_AREA | Референтна област | AN2 | CL_AREA_EE | Номенклатура на областите |
| 3 | | | 3 | | | 3 | 3 | | | ADJUSTMENT | Показател за корекция | AN1 | CL_ADJUSTMENT | Номенклатура на показателя за корекция |
| 4 | | 3 | | | | | | | | BS_REP_SECTOR | Разбивка на баланса според референтния сектор | AN..2 | CL_BS_REP_SECTOR | Номенклатура на разбивката на баланса според референтния сектор |
| | 3 | | | | | | | | | REF_SECTOR | Разбивка по референтен сектор | AN4 | CL_ESA95_SECTOR | Номенклатура на разбивката по референтни сектори по ЕСС 95 |
| | | | | 3 | | | | | | SEC_ISSUING SECTOR | Сектор, емитиращ ценни книжа | AN4 | CL_ESA95_SECTOR | Номенклатура на разбивката по референтни сектори по ЕСС 95 |
| | | | | | 3 | | | | | PSS_INFO_TYPE | Информационен вид на платежна система и система за сетълмент | AN4 | CL_PSS_INFO_TYPE | Номенклатура на информационния вид на платежна система и система за сетълмент |
| | | | | | 4 | | | | | PSS_INSTRUMENT | Инструмент на платежна система и система за сетълмент | AN4 | CL_PSS_INSTRUMENT | Номенклатура на инструментите на платежна система и система за сетълмент |
| | | | | | 5 | | | | | PSS_SYSTEM | Входяща точка на платежна система и система за сетълмент | AN4 | CL_PSS_SYSTEM | Номенклатура на входяща точка на платежна система и система за сетълмент |
| | | | | | 6 | | | | | DATA_TYPE_PSS | Вид данни за платежна система и система за сетълмент | AN2 | CL_DATA_TYPE_PSS | Номенклатура на вида данни за платежна система и система за сетълмент |
| | | | 4 | | | | | | | OFI_REP_SECTOR | Отчетен сектор „Други финансови посредници“ | AN2 | CL_OFI_REP_SECTOR | Номенклатура на разбивката на други финансови посредници по референтен сектор |
| | | | | | | 4 | | | | IVF_REP_SECTOR | Отчетен сектор „Инвестиционни фондове“ | AN2 | CL_IVF_REP_SECTOR | Номенклатура на разбивката на инвестиционни фондове по референтен сектор |
| | | | | | | | 4 | | | FVC_REP_SECTOR | Отчетен сектор „Финансови предприятия за секюритизация“ | AN1 | CL_FVC_REP_SECTOR | Номенклатура на разбивката на финансови предприятия за секюритизация по референтен сектор |
| | | | | | | | | 3 | | CB_REP_SECTOR | Разбивка по референтен сектор „Консолидирани банкови данни“ | AN2 | CL_CB_REP_SECTOR | Номенклатура на разбивката на консолидирани банкови данни по референтен сектор |
| | | | | | | | | 4 | | CB_SECTOR_SIZE | Размер на референтен сектор „Консолидирани банкови данни“ | AN1 | CL_CB_SECTOR_SIZE | Номенклатура на размера на консолидирани банкови данни по референтен сектор |
| | 4 | | | | | | | | | SSI_INDICATOR | Структурен финансов индикатор | AN3 | CL_SSI_INDICATOR | Номенклатура на структурния финансов показател |
| 5 | | 4 | | | | | | | | BS_ITEM | Балансов показател | AN..7 | CL_BS_ITEM | Номенклатура на балансовите показатели |
| | | | 5 | | | | | | | OFI_ITEM | Балансов показател „Други финансови посредници“ | AN3 | CL_OFI_ITEM | Номенклатура на балансов показател „Други финансови посредници“ |
| | | | | 4 | | | | | | SEC_ITEM | Показател „Ценни книжа“ | AN6 | CL_ESA95_ACCOUNT | Номенклатура на сметките по ЕСС 95 |
| | | | | | | 5 | | | | IF_ITEM | Активи и пасиви на инвестиционните фондове | AN3 | CL_IF_ITEM | Номенклатура на балансов показател „Инвестиционни фондове“ |
| | | | | | | | 5 | | | FVC_ITEM | Активи и пасиви на финансови предприятия за секюритизация | AN3 | CL_FVC_ITEM | Номенклатура на балансов показател „Финансови предприятия за секюритизация“ |
| | | | | | | | | 5 | | CB_ITEM | Показател „Консолидирани банкови данни“ | AN5 | CL_CB_ITEM | Номенклатура на показател „Консолидирани банкови данни“ |
| 6 | | 5 | 6 | | | 6 | 6 | 6 | | MATURITY_ORIG | Първоначален матуритет | AN..3 | CL_MATURITY_ORIG | Номенклатура на първоначалните матуритети |
| | | | | 5 | | | | | | SEC_VALUATION | Оценка на ценни книжа | AN1 | CL_MUFA_VALUATION | Номенклатура на оценките в контекста на финансовите сметки на паричния съюз (MUFA) |
| 7 | 5 | | 7 | | | 7 | 7 | 7 | | DATA_TYPE | Вид на данните | AN1 | CL_DATA_TYPE | Видове парични и банкови данни, потоци и позиция |
| | | 6 | | | | | | | | DATA_TYPE_MIR | Вид данни за лихвените проценти на ПФИ | AN1 | CL_DATA_TYPE_MIR | Номенклатура на видовете данни за лихвени проценти на ПФИ |
| | | | | 6 | | | | | | DATA_TYPE_SEC | Видове данни за ценни книжа | AN1 | CL_DATA_TYPE_SEC | Номенклатура на видовете данни за ценни книжа |
| | | | | | | | | | 2 | L_MEASURE | Салдо, поток | AN1 | CL_STOCK_FLOW | Салдо, поток |
| | | | | | | | | | 3 | L_REP_CTY | Код на референтна област за Международна финансова статистика на БМР (BIS-IFS) | AN2 | CL_BIS_IF_REF_AREA | Код на референтна област за Международна финансова статистика на БМР (BIS-IFS) |
| | | | | | | | | | 4 | CBS_BANK_TYPE | Вид банка по Международната консолидирана банкова статистика | AN2 | CL_BIS_IF_REF_AREA | Вид банка по Международната консолидирана банкова статистика |
| | | | | | | | | | 5 | CBS_BASIS | Отчетна база по Международната консолидирана банкова статистика | AN1 | CL_CBS_BASIS | Отчетна база по Международната консолидирана банкова статистика |
| | | | | | | | | | 6 | L_POSITION | Вид позиция по Международната консолидирана банкова статистика | AN1 | CL_L_POSITION | Вид позиция |
| | | | | | | | | | 7 | L_INSTR | Вид инструмент по Международната консолидирана банкова статистика | AN1 | CL_L_INSTR | Вид инструмент |
| | | | | | | | | | 8 | REM_MATURITY | Остатъчен матуритет по Международната консолидирана банкова статистика | AN1 | CL_ISSUE_MAT | Номенклатура на матуритети на емисии |
| | | | | | | | | | 9 | CURR_TYPE_BOOK | Вид валута на мястото на отчитане по Международната консолидирана банкова статистика | AN3 | CL_CURRENCY_3POS | Вид валута на мястото на отчитане |
| | | | | | | | | | 10 | L_CP_SECTOR | Сектор на контрагента по Международната консолидирана банкова статистика | AN1 | CL_L_SECTOR | Сектор на контрагента по Международната консолидирана банкова статистика |
| | | | | | | | | | 11 | L_CP_COUNTRY | Област на контрагента по Международната консолидирана банкова статистика | AN2 | CL_BIS_IF_REF_AREA | Код на референтна област за Международна финансова статистика на БМР (BIS-IFS) |
| 8 | 6 | | 8 | | 7 | 8 | 8 | 8 | | COUNT_AREA | Област на контрагента | AN2 | CL_AREA_EE | Номенклатура на областите |
| | | 7 | | | | | | | | AMOUNT_CAT | Количествена категория | AN1 | CL_AMOUNT_CAT | Номенклатура на количествените категории |
| 9 | | 8 | 9 | | | 9 | 9 | 9 | | BS_COUNT_SECTOR | Сектор на контрагента в баланса | AN..7 | CL_BS_COUNT_SECTOR | Номенклатура на секторите на контрагента в баланса |
| | | | | | 8 | | | | | COUNT_SECTOR | Сектор на контрагента | AN2 | CL_PS_COUNT_SECTOR | Сектор на платежна система и система за сетълмент по получаване/придобиване |
| | | | | | | | 10 | | | FVC_ORI_SECTOR | Сектор на инициатор „Финансови предприятия за секюритизация“ | AN2 | CL_FVC_ORI_SECTOR | Номенклатура на сектор на инициатор „Финансови предприятия за секюритизация“ |
| 10 | 7 | 9 | 10 | 7 | 9 | 10 | 11 | 10 | | CURRENCY_TRANS | Валута на трансакцията | AN3 | CL_CURRENCY | Номенклатура на валутите |
| | 8 | | 11 | 8 | 10 | 11 | | 11 | | SERIES_DENOM | Деноминация на редовете или специално изчисление | AN1 | CL_SERIES_DENOM | Номенклатура за деноминация на редовете или специално изчисление |
| 11 | | | | | | | 12 | | | BS_SUFFIX | Допълнение към баланса | AN..3 | CL_BS_SUFFIX | Номенклатура на допълнение към баланса |
| | | | | 9 | | | | | | SEC_SUFFIX | Допълнение към редовете в контекста на ценни книжа | AN1 | CL_SEC_SUFFIX | Номенклатура на допълнение към ценни книжа |
| | | 10 | | | | | | | | IR_BUS_COV | Обхват на лихвения процент по дейности | AN1 | CL_IR_BUS_COV | Номенклатура на обхвата на лихвения процент по дейности |

Определение за структура на данните

Понятие

(идентификатор)

Име на понятието

Стойност

формат (5)

Номенклатура

Наименование на номенклатурата

BSI (Балансови показатели)

SSI (Банкови структурни финансови индикатори)

MIR (Лихвени проценти на ПФИ)

Други финансови посредници (ДФП)

SEC (Емисии ценни книжа)

PSS (Платежни системи системи за сетълмент)

IVF (Инвестиционни фондове)

Финансови предприятия за секюритизация

Консолидирани банкови данни (CBD)

Международна консолидирана банкова статистика (CBS) (4)

ПОЗИЦИЯ НА ИЗМЕРЕНИЯТА В ИНДИКАТОРА

ИЗМЕРЕНИЯ

1

1

1

1

1

1

1

1

1

1

FREQ

Периодичност

AN1

CL_FREQ

Номенклатура на периодичността

2

2

2

2

2

2

2

2

2

REF_AREA

Референтна област

AN2

CL_AREA_EE

Номенклатура на областите

3

3

3

3

ADJUSTMENT

Показател за корекция

AN1

CL_ADJUSTMENT

Номенклатура на показателя за корекция

4

3

BS_REP_SECTOR

Разбивка на баланса според референтния сектор

AN..2

CL_BS_REP_SECTOR

Номенклатура на разбивката на баланса според референтния сектор

3

REF_SECTOR

Разбивка по референтен сектор

AN4

CL_ESA95_SECTOR

Номенклатура на разбивката по референтни сектори по ЕСС 95

3

SEC_ISSUING SECTOR

Сектор, емитиращ ценни книжа

AN4

CL_ESA95_SECTOR

Номенклатура на разбивката по референтни сектори по ЕСС 95

3

PSS_INFO_TYPE

Информационен вид на платежна система и система за сетълмент

AN4

CL_PSS_INFO_TYPE

Номенклатура на информационния вид на платежна система и система за сетълмент

4

PSS_INSTRUMENT

Инструмент на платежна система и система за сетълмент

AN4

CL_PSS_INSTRUMENT

Номенклатура на инструментите на платежна система и система за сетълмент

5

PSS_SYSTEM

Входяща точка на платежна система и система за сетълмент

AN4

CL_PSS_SYSTEM

Номенклатура на входяща точка на платежна система и система за сетълмент

6

DATA_TYPE_PSS

Вид данни за платежна система и система за сетълмент

AN2

CL_DATA_TYPE_PSS

Номенклатура на вида данни за платежна система и система за сетълмент

4

OFI_REP_SECTOR

Отчетен сектор „Други финансови посредници“

AN2

CL_OFI_REP_SECTOR

Номенклатура на разбивката на други финансови посредници по референтен сектор

4

IVF_REP_SECTOR

Отчетен сектор „Инвестиционни фондове“

AN2

CL_IVF_REP_SECTOR

Номенклатура на разбивката на инвестиционни фондове по референтен сектор

4

FVC_REP_SECTOR

Отчетен сектор „Финансови предприятия за секюритизация“

AN1

CL_FVC_REP_SECTOR

Номенклатура на разбивката на финансови предприятия за секюритизация по референтен сектор

3

CB_REP_SECTOR

Разбивка по референтен сектор „Консолидирани банкови данни“

AN2

CL_CB_REP_SECTOR

Номенклатура на разбивката на консолидирани банкови данни по референтен сектор

4

CB_SECTOR_SIZE

Размер на референтен сектор „Консолидирани банкови данни“

AN1

CL_CB_SECTOR_SIZE

Номенклатура на размера на консолидирани банкови данни по референтен сектор

4

SSI_INDICATOR

Структурен финансов индикатор

AN3

CL_SSI_INDICATOR

Номенклатура на структурния финансов показател

5

4

BS_ITEM

Балансов показател

AN..7

CL_BS_ITEM

Номенклатура на балансовите показатели

5

OFI_ITEM

Балансов показател „Други финансови посредници“

AN3

CL_OFI_ITEM

Номенклатура на балансов показател „Други финансови посредници“

4

SEC_ITEM

Показател „Ценни книжа“

AN6

CL_ESA95_ACCOUNT

Номенклатура на сметките по ЕСС 95

5

IF_ITEM

Активи и пасиви на инвестиционните фондове

AN3

CL_IF_ITEM

Номенклатура на балансов показател „Инвестиционни фондове“

5

FVC_ITEM

Активи и пасиви на финансови предприятия за секюритизация

AN3

CL_FVC_ITEM

Номенклатура на балансов показател „Финансови предприятия за секюритизация“

5

CB_ITEM

Показател „Консолидирани банкови данни“

AN5

CL_CB_ITEM

Номенклатура на показател „Консолидирани банкови данни“

6

5

6

6

6

6

MATURITY_ORIG

Първоначален матуритет

AN..3

CL_MATURITY_ORIG

Номенклатура на първоначалните матуритети

5

SEC_VALUATION

Оценка на ценни книжа

AN1

CL_MUFA_VALUATION

Номенклатура на оценките в контекста на финансовите сметки на паричния съюз (MUFA)

7

5

7

7

7

7

DATA_TYPE

Вид на данните

AN1

CL_DATA_TYPE

Видове парични и банкови данни, потоци и позиция

6

DATA_TYPE_MIR

Вид данни за лихвените проценти на ПФИ

AN1

CL_DATA_TYPE_MIR

Номенклатура на видовете данни за лихвени проценти на ПФИ

6

DATA_TYPE_SEC

Видове данни за ценни книжа

AN1

CL_DATA_TYPE_SEC

Номенклатура на видовете данни за ценни книжа

2

L_MEASURE

Салдо, поток

AN1

CL_STOCK_FLOW

Салдо, поток

3

L_REP_CTY

Код на референтна област за Международна финансова статистика на БМР (BIS-IFS)

AN2

CL_BIS_IF_REF_AREA

Код на референтна област за Международна финансова статистика на БМР (BIS-IFS)

4

CBS_BANK_TYPE

Вид банка по Международната консолидирана банкова статистика

AN2

CL_BIS_IF_REF_AREA

Вид банка по Международната консолидирана банкова статистика

5

CBS_BASIS

Отчетна база по Международната консолидирана банкова статистика

AN1

CL_CBS_BASIS

Отчетна база по Международната консолидирана банкова статистика

6

L_POSITION

Вид позиция по Международната консолидирана банкова статистика

AN1

CL_L_POSITION

Вид позиция

7

L_INSTR

Вид инструмент по Международната консолидирана банкова статистика

AN1

CL_L_INSTR

Вид инструмент

8

REM_MATURITY

Остатъчен матуритет по Международната консолидирана банкова статистика

AN1

CL_ISSUE_MAT

Номенклатура на матуритети на емисии

9

CURR_TYPE_BOOK

Вид валута на мястото на отчитане по Международната консолидирана банкова статистика

AN3

CL_CURRENCY_3POS

Вид валута на мястото на отчитане

10

L_CP_SECTOR

Сектор на контрагента по Международната консолидирана банкова статистика

AN1

CL_L_SECTOR

Сектор на контрагента по Международната консолидирана банкова статистика

11

L_CP_COUNTRY

Област на контрагента по Международната консолидирана банкова статистика

AN2

CL_BIS_IF_REF_AREA

Код на референтна област за Международна финансова статистика на БМР (BIS-IFS)

8

6

8

7

8

8

8

COUNT_AREA

Област на контрагента

AN2

CL_AREA_EE

Номенклатура на областите

7

AMOUNT_CAT

Количествена категория

AN1

CL_AMOUNT_CAT

Номенклатура на количествените категории

9

8

9

9

9

9

BS_COUNT_SECTOR

Сектор на контрагента в баланса

AN..7

CL_BS_COUNT_SECTOR

Номенклатура на секторите на контрагента в баланса

8

COUNT_SECTOR

Сектор на контрагента

AN2

CL_PS_COUNT_SECTOR

Сектор на платежна система и система за сетълмент по получаване/придобиване

10

FVC_ORI_SECTOR

Сектор на инициатор „Финансови предприятия за секюритизация“

AN2

CL_FVC_ORI_SECTOR

Номенклатура на сектор на инициатор „Финансови предприятия за секюритизация“

10

7

9

10

7

9

10

11

10

CURRENCY_TRANS

Валута на трансакцията

AN3

CL_CURRENCY

Номенклатура на валутите

8

11

8

10

11

11

SERIES_DENOM

Деноминация на редовете или специално изчисление

AN1

CL_SERIES_DENOM

Номенклатура за деноминация на редовете или специално изчисление

11

12

BS_SUFFIX

Допълнение към баланса

AN..3

CL_BS_SUFFIX

Номенклатура на допълнение към баланса

9

SEC_SUFFIX

Допълнение към редовете в контекста на ценни книжа

AN1

CL_SEC_SUFFIX

Номенклатура на допълнение към ценни книжа

10

IR_BUS_COV

Обхват на лихвения процент по дейности

AN1

CL_IR_BUS_COV

Номенклатура на обхвата на лихвения процент по дейности

Периодичност. Това измерение показва периодичността на отчитаните динамични редове. Конкретните изисквания за обмен на данни са, както следва.

| — | За определението за структура на данните „ECB_OFI1“: когато националните данни са налични единствено при по-рядка периодичност, т.е. на две години или годишно, НЦБ оценяват приблизително тримесечните данни. Когато тримесечните оценки не са възможни, данните се предоставят, въпреки това като тримесечни динамични редове, т.е. годишните данни се предоставят като „yyyyQ4“ и двугодишните данни се предоставят като „yyyyQ2“ и „yyyyQ4“, като останалите тримесечия или не се отчитат или се отчитат като липсващи със статус на наблюдение „L“. |
| --- | --- |

—

За определението за структура на данните „ECB_OFI1“: когато националните данни са налични единствено при по-рядка периодичност, т.е. на две години или годишно, НЦБ оценяват приблизително тримесечните данни. Когато тримесечните оценки не са възможни, данните се предоставят, въпреки това като тримесечни динамични редове, т.е. годишните данни се предоставят като „yyyyQ4“ и двугодишните данни се предоставят като „yyyyQ2“ и „yyyyQ4“, като останалите тримесечия или не се отчитат или се отчитат като липсващи със статус на наблюдение „L“.

| — | За определението за структура на данните „ECB_SEC1“: ако не са налични изискуемите месечни данни и не може да се направи приблизителна оценка, тогава могат да се изпратят тримесечни или годишни данни. |
| --- | --- |

—

За определението за структура на данните „ECB_SEC1“: ако не са налични изискуемите месечни данни и не може да се направи приблизителна оценка, тогава могат да се изпратят тримесечни или годишни данни.

Референтна област. Това измерение се отнася за страната, в която отчетната институция е резидент. В определението за структура на данните „ECB_SEC1“, то посочва страната по резидентност на емитиращия сектор (6).

Показател за корекция. Това измерение показва дали се прилага сезонно изглаждане и/или корекция по работни дни.

Разбивка на баланса според референтния сектор. Това измерение се отнася за отчетния сектор съгласно разбивката, определена в свързаната номенклатура.

Разбивка по референтен сектор. Това измерение посочва референтния сектор за структурните финансови показатели (в определението за структура на данните „ECB_SSI1“).

Сектор, емитиращ ценни книжа. Това измерение се отнася за сектора на емитентите на ценни книжа (в определението за структура на данните „ECB_SEC1“).

Информационен вид на платежна система и система за сетълмент. Това измерение представлява общия тип информация, предоставяна в контекста на определението за структура на данните „ECB_PSS1“.

Инструмент на платежна система и система за сетълмент. Това измерение, използвано в определението за структура на данните „ECB_PSS1“, посочва конкретния вид инструмент/устройство, използвано за платежната трансакция, например карти с функция „теглене на пари в брой“ или кредитни преводи и пр.

Входяща точка на платежна система и система за сетълмент. Това измерение се свързва с вида на терминалното устройство или системата, чрез което е извършена основната платежна трансакция. За съответствието на платежните системи и стойностите на входящите точки на платежните системи и системи за сетълмент виж част 16 от приложение II.

Вид данни за платежна система и система за сетълмент. В контекста на платежни системи и системи за сетълмент настоящото измерение дава мерната единица за наблюдението, т.е. дали даден брой или стойност подлежат на отчитане за статията (например брой на трансакции на карта, стойност на трансакции на карта и др.)

Отчетен сектор „Други финансови посредници“. Това измерение посочва сектора на отчетната институция в рамките на сектор „Други финансови посредници“.

Отчетен сектор „Инвестиционни фондове“ Това измерение посочва сектора на отчетната институция в рамките на сектор „Инвестиционни фондове“.

Отчетен сектор „Финансови предприятия за секюритизация“. Това измерение посочва сектора на отчетната институция в рамките на сектор „Финансови предприятия за секюритизация“.

Разбивка по референтен сектор „Консолидирани банкови данни“. Това измерение посочва собствеността и вида на отчетната институция (местни кредитни институции спрямо дъщерни предприятия или клонове под чуждестранен контрол).

Размер на референтен сектор „Консолидирани банкови данни“. Това измерение посочва размера на отчитащата институция по отношение на нейните общи активи. Прилага се само за местните кредитни институции.

Структурен финансов индикатор. Това измерение е специфичен „ECB_SSI1“ DSD и представлява вида на структурния финансов индикатор.

Балансов показател. Това измерение посочва показателя от баланса на ПФИ, както е определено в Регламент ЕЦБ/1071/2013 (ЕЦБ/2013/33).

Балансов показател „Други финансови посредници“. Това измерение посочва даден показател от баланса на „Други финансови посредници“. „Други финансови посредници“ се фокусира върху различни финансови дейности, в зависимост от вида на институцията, като не всички балансови показатели се прилагат за всички видове посредници. Поради това, макар повечето балансови показатели да са общи за всички видове финансови посредници, показателите „Други активи“ и „Други пасиви“ могат да имат различни определения за различни видове посредници. В актива са приети две различни определения за показател „Други активи“: а) за посредници на ценни книжа и деривати този показател включва кредити; и б) за финансови предприятия, занимаващи се с кредитиране, показателят включва депозити, пари в брой, акции в инвестиционен фонд, дълготрайни активи и финансови деривати. По отношение на показателя „Други пасиви“: а) за посредници на ценни книжа и деривати този показател изключва дългови ценни книжа, капитал и резерви и финансови деривати; и б) за финансови предприятия, занимаващи се с кредитиране, този показател включва финансови деривати.

Показател „Ценни книжа“. Това измерение се отнася за показателите, взети от списъка на показателите, установени за финансовите сметки на паричния съюз (MUFA) в съответствие с понятията на Европейската система от сметки. То се използва единствено за определението за структура на данните „ECB_SEC1“.

Активи и пасиви на инвестиционните фондове. Това измерение се отнася за показателя „Активи и пасиви на инвестиционните фондове“, както е определено в Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38).

Активи и пасиви на финансови предприятия за секюритизация. Това измерение се отнася за показателя „Активи и пасиви на финансови предприятия за секюритизация“, както е определено в Регламент (ЕС) No 1075/2013 (ЕЦБ/2013/40).

Показател „Консолидирани банкови данни“. Това измерение посочва показателя, който се отчита от отчетната схема на „Консолидирани банкови данни“ (от отчета за доходите, баланса и отчетите за капиталова адекватност на банката).

Първоначален матуритет. За определенията за структура на данните „ECB_BSI1“, „ECB_FVC1“, „ECB_IVF1“, „ECB_CBD1“ и „ECB_OFI1“, това измерение посочва първоначалния матуритет на балансовите показатели. За определението за структура на данните „ECB_MIR1“ това измерение посочва по отношение на непогасени суми разбивката по първоначален матуритет или срок на предизвестие на депозити или кредити; по отношение на показатели за нов бизнес то посочва разбивката по първоначален матуритет или срок на предизвестие в случая на депозити и първоначалния период на фиксиране в случая на кредити.

Оценка на ценни книжа. Това измерение установява метода на оценка, използван за статистиката на емисиите ценни книжа, в определението за структура на данните „ECB_SEC1“.

Вид данни. Това измерение описва вида на данни, отчитани в определенията за структура на данните „ECB_BSI1“, „ECB_SSI1“, „ECB_OFI1“, „ECB_IVF1“, „ECB_FVC1“ и „ECB_CBD1“.

Вид данни за лихвените проценти на ПФИ.
  В определението за структура на данните „ECB_MIR1“ това измерение разграничава статистиката на лихвените проценти на ПФИ от тези, свързани с обемите по нова дейност или непогасени суми.

Видове данни за ценни книжа.
  Това измерение посочва вида на данни, съдържащи се в статистиката на емисиите ценни книжа в определението за структура на данните „ECB_SEC1“. Нетни емисии се предоставят, само ако емисиите и обратните изкупувания не могат да се идентифицират поотделно.

Салдо, поток. Това измерение, което е специфично за „BIS_CBS“, описва вида на данни за салдо или поток на данните, които се отчитат.

Код на референтна област за Международна финансова статистика на БМР (BIS-IFS). Това измерение, което е специфично за „BIS_CBS“, представлява областта на резидентност на отчитащите институции.

Вид банка по Международната консолидирана банкова статистика. Това измерение, което е специфично за „BIS_CBS“, се отнася за групата на съответстващия отчетен сектор. За предаване на ЕЦБ се използва кодът „4P“, а именно, отчитат се данни само за местни банкови офиси по отношение на големи банкови групи от „Консолидирани банкови данни“.

Отчетна база по Международната консолидирана банкова статистика. Това измерение, което е специфично за „BIS_CBS“, представлява базата за записване на вземания или експозиции.

Вид позиция по Международната консолидирана банкова статистика. Това измерение, което е специфично за „BIS_CBS“, представя вида на финансовата позиция, записвана от данните.

Остатъчен матуритет на Международна консолидирана банкова статистика. Това измерение, което е специфично за „BIS_CBS“, представлява остатъчния матуритет на записаните вземания или експозиции.

Вид валута на мястото на отчитане по Международната консолидирана банкова статистика. Това измерение, което е специфично за „BIS_CBS“ представлява вида валута на записаните вземания.

Сектор на контрагента по Международната консолидирана банкова статистика. Това измерение, което е специфично за „BIS_CBS“, се отнася за секторната разбивка на контрагента за записаните вземания или експозиции.

Област на контрагента по Международната консолидирана банкова статистика. Това измерение, което е специфично за „BIS_CBS“, посочва областта на резидентност на контрагента по съответния показател.

Област на контрагента. Това измерение посочва областта на резидентност на контрагента по съответния показател.

Количествена категория. Това измерение посочва категорията на обема на нови кредити за нефинансови предприятия; новите кредити се отчитат също според техния размер. То се използва единствено за определението за структура на данните „ECB_MIR1“.

Сектор на контрагента в баланса. Това измерение се свързва със секторната разбивка на контрагентите по балансови показатели.

Сектор на контрагента. Това измерение, определено в определението за структура на данните „ECB_PSS1“, представлява секторната разбивка по вида бенефициер (контрагент), който участва в платежната трансакция.

Сектор на инициатор „Финансови предприятия за секюритизация“. Това измерение, определено в определението за структура на данните „ECB_FVC1“, представлява секторът на прехвърлителя (инициатора) на активите или съвкупността от активи, и/или кредитния риск на активите или на съвкупността от активи на секюритизационната структура.

Валута на трансакцията. Това измерение описва валутата, в която са емитирани ценните книжа (за определението за структура на данните „ECB_SEC1“) или в която са деноминирани: а) балансовите показатели на ПФИ (за определението за структура на данните „ECB_BSI1“); б) структурните финансови показатели (в определението за структура на данните „ECB_SSI1“); в) депозити и кредити (за определението за структура на данните „ECB_MIR1“); г) активите и пасивите на инвестиционните фондове (за определението за структура на данните „ECB_IVF1“); д) платежните трансакции (за определението за структура на данните „ECB_PSS1“); е) активите и пасивите на финансови предприятия за секюритизация (за определението за структура на данните „ECB_FVC1“); ж) балансовите показатели на другите финансови посредници (за определението за структура на данните „ECB_OFI1“); и з) показателите „Консолидирани банкови данни“ (за определението за структура на данните „ECB_CBD1“).

Деноминация на редовете или специални изчисления. Това измерение посочва валутата на деноминацията, в която са отразени наблюденията в динамичните редове или уточнява използваното изчисляване.

Допълнение към баланса.Това измерение, намиращо се в определението за структура на данните „ECB_BSI1“ , посочва валутата на деноминацията, в която са изразени наблюденията в динамичните редове или уточнява използваното изчисляване.

Допълнение към редовете в контекста на ценните книжа.
  Това измерение съдържа допълнителни видове данни за извлечените редове. То се използва единствено за определението за структура на данните „ECB_SEC1“.

Обхват на лихвения процент по дейности. Това измерение, което е специфично за определението за структура на данните „ECB_MIR1“, посочва дали статистиката на лихвените проценти на ПФИ се отнася за непогасени суми или за нов бизнес.

ЧАСТ 4

Атрибути

Разделът по-долу разяснява подробно атрибутите, свързани с обменените данни. Раздел 1 определя атрибутите по определение за структура на данните, включително техния формат и ниво на причисляване. Раздел 2 посочва отговорността на участниците в обмена на данни в ЕСЦБ за създаването и поддържането на атрибути, както и за състоянието на атрибутите. Раздели 3, 4 и 5 се фокусират върху съдържанието на атрибутите, подредени по ниво на причисляване, съответно ниво на група динамични редове, ниво на динамични редове и ниво на наблюдение.

Раздел 1:   Кодирани и некодирани атрибути, определени в определения за структура на данни „ECB_BSI1“, „ECB_SSI1“, „ECB_MIR1“, „ECB_OFI1“, „ECB_SEC1“, „ECB_PSS1“, „ECB_IVF1“, „ECB_FVC1“, „ECB_CBD1“ и „BIS_CBS“

Наред с измеренията, определящи идентификаторите на редове, се дефинира и набор от атрибути. Атрибутите се причисляват към различни нива на обменяната информация: на ниво на група динамични редове, ниво на динамични редове или ниво на наблюдение. Както е показано по-долу, те или вземат своите стойности от предварително определени кодови номенклатури, или са некодирани и се използват, за да добавят текстови обяснения относно съответни аспекти на данните.

Стойностите на атрибутите се обменят, само когато се определят за първи път и винаги когато се променят, с изключение на задължителните атрибути, причислени към ниво на наблюдение, които се отнасят към всяко наблюдение и се отчитат при всяко предаване на данни.

Таблицата по-долу предоставя информация относно атрибутите, определени за всяко обсъждано определение за структура на данните, относно нивото, към което са причислени, техния формат и наименованието на номенклатурата, от която кодираните атрибути взимат своите стойности.

| | Определение за структура на данните | Статистическо понятие | Формат (7) | Номенклатура |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BSI (Балансови показатели) | SSI (Банкови структурни финансови индикатори) | MIR (Лихвени проценти на ПФИ) | Други финансови посредници (ДФП) | SEC (Емисии ценни книжа) | PSS (Платежни системи системи за сетълмент) | IVF (Инвестиционни фондове) | Финансови предприятия за секюритизация | Консолидирани банкови данни (CBD) | Международна консолидирана банкова статистика | АТРИБУТИ НА НИВО ГРУПА НА ДИНАМИЧНИ РЕДОВЕ | | (обменяни чрез група FNS) |
| √ | √ | | √ | √ | | | √ | √ | | TITLE | Наименование | AN..70 | некодиран | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | UNIT | Единица | AN..12 | CL_UNIT | Номенклатура на единица |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | UNIT_MULT | Множител на единица | AN..2 | CL_UNIT_MULT | Номенклатура на множител на единица |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | DECIMALS | Десетични знаци | N1 | CL_DECIMALS | Номенклатура на десетични знаци |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | TITLE_COMPL | Допълнение към наименование | AN..1050 | некодиран | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | | | √ | | NAT_TITLE | Наименование на националния език | AN..350 | некодиран | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | COMPILATION | Съставяне | AN..1050 | некодиран | |
| | √ | √ | √ | √ | | | | √ | √ | COVERAGE | Обхват | AN..350 | некодиран | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | SOURCE_AGENCY | Агенция източник | AN3 | CL_ORGANISATION | Номенклатура на организации |
| | | | | | √ | | | | | METHOD_REF | Отнасяне към методология | AN..1050 | некодиран | |
| BSI (Балансови показатели) | SSI (Банкови структурни финансови индикатори) | MIR (Лихвени проценти на ПФИ) | Други финансови посредници (ДФП) | SEC (Емисии ценни книжа) | PSS (Платежни системи системи за сетълмент) | IVF (Инвестиционни фондове) | Финансови предприятия за секюритизация | Консолидирани банкови данни (CBD) | Международна консолидирана банкова статистика | АТРИБУТИ НА НИВО ГРУПА НА ДИНАМИЧНИ РЕДОВЕ | (обменяни чрез група FNS) |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | COLLECTION | Показател за събиране | AN1 | CL_COLLECTION | Номенклатура на показателя за събиране |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | | DOM_SER_IDS | Показател на местни редове | AN..70 | некодиран | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | | | √ | √ | BREAKS | Прекъсвания | AN..350 | некодиран | |
| √ | | √ | | √ | | √ | √ | | | UNIT_INDEX_BASE | База на индекса на единиците | AN..35 | некодиран | |
| | | | | | | | | | √ | AVAILABILITY | Наличност | AN1 | CL_AVAILABILITY | Номенклатура на наличност |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | | | | PUBL_PUBLIC | Източник на публикуване | AN..1050 | некодиран | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | | | PUBL_MU | Източник на публикуване (само за еврозоната) | AN..1050 | некодиран | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | | | | | PUBL_ECB | Източник на публикуване (само за ЕЦБ) | AN..1050 | некодиран | |
| BSI (Балансови показатели) | SSI (Банкови структурни финансови индикатори) | MIR (Лихвени проценти на ПФИ) | Други финансови посредници (ДФП) | SEC (Емисии ценни книжа) | PSS (Платежни системи системи за сетълмент) | IVF (Инвестиционни фондове) | Финансови предприятия за секюритизация | Консолидирани банкови данни (CBD) | Международна консолидирана банкова статистика | АТРИБУТИ НА НИВО НА НАБЛЮДЕНИЕ | (обменени заедно с данните в основния ARR сегмент, с изключение на OBS_COM, който се обменя в рамките на групата FNS) |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | OBS_STATUS | Статус на наблюдение | AN1 | CL_OBS_STATUS | Номенклатура на статуса на наблюдение |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | OBS_CONF | Поверителност на наблюдение | AN1 | CL_OBS_CONF | Номенклатура на поверителност на наблюдение |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | OBS_PRE_BREAK | Стойност на наблюдение преди прекъсване | AN..15 | некодиран | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | OBS_COM | Коментар към наблюдение | AN..1050 | некодиран | |

Определение за структура на данните

Статистическо понятие

Формат (7)

Номенклатура

BSI (Балансови показатели)

SSI (Банкови структурни финансови индикатори)

MIR (Лихвени проценти на ПФИ)

Други финансови посредници (ДФП)

SEC (Емисии ценни книжа)

PSS (Платежни системи системи за сетълмент)

IVF (Инвестиционни фондове)

Финансови предприятия за секюритизация

Консолидирани банкови данни (CBD)

Международна консолидирана банкова статистика

АТРИБУТИ НА НИВО ГРУПА НА ДИНАМИЧНИ РЕДОВЕ

(обменяни чрез група FNS)

√

√

√

√

√

√

TITLE

Наименование

AN..70

некодиран

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

UNIT

Единица

AN..12

CL_UNIT

Номенклатура на единица

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

UNIT_MULT

Множител на единица

AN..2

CL_UNIT_MULT

Номенклатура на множител на единица

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

DECIMALS

Десетични знаци

N1

CL_DECIMALS

Номенклатура на десетични знаци

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

TITLE_COMPL

Допълнение към наименование

AN..1050

некодиран

√

√

√

√

√

√

√

NAT_TITLE

Наименование на националния език

AN..350

некодиран

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

COMPILATION

Съставяне

AN..1050

некодиран

√

√

√

√

√

√

COVERAGE

Обхват

AN..350

некодиран

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

SOURCE_AGENCY

Агенция източник

AN3

CL_ORGANISATION

Номенклатура на организации

√

METHOD_REF

Отнасяне към методология

AN..1050

некодиран

BSI (Балансови показатели)

SSI (Банкови структурни финансови индикатори)

MIR (Лихвени проценти на ПФИ)

Други финансови посредници (ДФП)

SEC (Емисии ценни книжа)

PSS (Платежни системи системи за сетълмент)

IVF (Инвестиционни фондове)

Финансови предприятия за секюритизация

Консолидирани банкови данни (CBD)

Международна консолидирана банкова статистика

АТРИБУТИ НА НИВО ГРУПА НА ДИНАМИЧНИ РЕДОВЕ

(обменяни чрез група FNS)

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

COLLECTION

Показател за събиране

AN1

CL_COLLECTION

Номенклатура на показателя за събиране

√

√

√

√

√

√

√

√

√

DOM_SER_IDS

Показател на местни редове

AN..70

некодиран

√

√

√

√

√

√

√

√

BREAKS

Прекъсвания

AN..350

некодиран

√

√

√

√

√

UNIT_INDEX_BASE

База на индекса на единиците

AN..35

некодиран

√

AVAILABILITY

Наличност

AN1

CL_AVAILABILITY

Номенклатура на наличност

√

√

√

√

√

√

√

PUBL_PUBLIC

Източник на публикуване

AN..1050

некодиран

√

√

√

√

√

√

√

√

PUBL_MU

Източник на публикуване (само за еврозоната)

AN..1050

некодиран

√

√

√

√

√

√

PUBL_ECB

Източник на публикуване (само за ЕЦБ)

AN..1050

некодиран

BSI (Балансови показатели)

SSI (Банкови структурни финансови индикатори)

MIR (Лихвени проценти на ПФИ)

Други финансови посредници (ДФП)

SEC (Емисии ценни книжа)

PSS (Платежни системи системи за сетълмент)

IVF (Инвестиционни фондове)

Финансови предприятия за секюритизация

Консолидирани банкови данни (CBD)

Международна консолидирана банкова статистика

АТРИБУТИ НА НИВО НА НАБЛЮДЕНИЕ

(обменени заедно с данните в основния ARR сегмент, с изключение на OBS_COM, който се обменя в рамките на групата FNS)

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

OBS_STATUS

Статус на наблюдение

AN1

CL_OBS_STATUS

Номенклатура на статуса на наблюдение

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

OBS_CONF

Поверителност на наблюдение

AN1

CL_OBS_CONF

Номенклатура на поверителност на наблюдение

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

OBS_PRE_BREAK

Стойност на наблюдение преди прекъсване

AN..15

некодиран

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

OBS_COM

Коментар към наблюдение

AN..1050

некодиран

Раздел 2:   Общи характеристики на атрибутите за определенията за структура на данните „ECB_BSI1“, „ECB_SSI1“, „ECB_MIR1“, „ECB_OFI1“, „ECB_SEC1“, „ECB_PSS1“, „ECB_IVF1“, „ECB_FVC1“, „ECB_CBD1“ и „BIS_CBS“: НЦБ, отчитащи се пред ЕЦБ (3)

Всеки атрибут се характеризира с определени технически характеристики, които са посочени в таблицата по-долу.

| | Статус | Първа стойност определена, съхранена и разпространена от... (8) | Подлежи на изменение от НЦБ |
| --- | --- | --- | --- |
| TITLE_COMPL | M | ЕЦБ | Не (*) |
| NAT_TITLE | C | НЦБ | Да |
| СЪСТАВЯНЕ | C | НЦБ | Да (**) |
| COVERAGE | C | НЦБ | Да (**) |
| METHOD_REF | M | НЦБ | Да |
| DOM_SER_IDS (9) | C | НЦБ | Да |
| BREAKS | C | НЦБ | Да |
| OBS_STATUS | M | НЦБ | Да |
| OBS_CONF | C | НЦБ | Да |
| OBS_PRE_BREAK | C | НЦБ | Да |
| OBS_COM | C | НЦБ | Да |

Статус

Първа стойност определена, съхранена и разпространена от... (8)

Подлежи на изменение от НЦБ

TITLE_COMPL

M

ЕЦБ

Не (*)

NAT_TITLE

C

НЦБ

Да

СЪСТАВЯНЕ

C

НЦБ

Да (**)

COVERAGE

C

НЦБ

Да (**)

METHOD_REF

M

НЦБ

Да

DOM_SER_IDS (9)

C

НЦБ

Да

BREAKS

C

НЦБ

Да

OBS_STATUS

M

НЦБ

Да

OBS_CONF

C

НЦБ

Да

OBS_PRE_BREAK

C

НЦБ

Да

OBS_COM

C

НЦБ

Да

Определянето на набор от атрибути, които се обменят заедно с данните, позволява да се предостави допълнителна информация относно обменените динамичните редове. Подробности, свързани с информацията, предоставена чрез взетите предвид атрибути за статистическите набори от данни на ЕЦБ, се отчитат по-долу.

Раздел 3:   Атрибути на ниво група на динамични редове

Задължителни

TITLE_COMPL (допълнение към заглавието). Този атрибут позволява по-голям брой символи от атрибута „TITLE“ и поради тази причина замества „TITLE“, в качеството му на задължителен атрибут за съхраняване на наименованието на редовете.

UNIT (единица)

| BSI (Балансови показатели) | За държави членки от еврозоната: EUR |
| --- | --- |
| SSI (Банкови структурни финансови индикатори) | За държави членки от еврозоната: EUR
  За редове, отчитани като абсолютни стойности и за индекси: PURE_NUMB
  За редове, отчитани като проценти: PCT |
| Други финансови посредници (ДФП) | За държави членки от еврозоната: EUR |
| MIR (Лихвени проценти на ПФИ) | За обеми на дейността: EUR
  За лихвени проценти: PCPA |
| SEC (Емисии ценни книжа) | За държави членки от еврозоната: EUR |
| PSS (Платежни системи и системи за сетълмент) | За редове относно първоначални единици (приложение II, част 16, таблица 5), брой на трансакции (приложение II, част 16, таблици 3, 4, 6 и 7) и редове относно съотношения на концентрации (приложение II, част 16, таблица 6): PURE_NUMB
  За редове относно стойността на трансакциите (приложение II, част 16, таблици 3, 4, 6 и 7): EUR |
| IVF (Инвестиционни фондове) | За държави членки от еврозоната: EUR |
| Финансови предприятия за секюритизация | За държави членки от еврозоната: EUR |
| Консолидирани банкови данни (CBD) | За държави членки от еврозоната: EUR или PURE_NUMB (когато липсва съответната валута на деноминация) |
| Международна консолидирана банкова статистика | За данните, отчитани от всички страни в щатски долари: USD; за данните, за които липсва съответната валута на деноминация: PURE_NUMB. |

BSI (Балансови показатели)

За държави членки от еврозоната: EUR

SSI (Банкови структурни финансови индикатори)

За държави членки от еврозоната: EUR

За редове, отчитани като абсолютни стойности и за индекси: PURE_NUMB

За редове, отчитани като проценти: PCT

Други финансови посредници (ДФП)

За държави членки от еврозоната: EUR

MIR (Лихвени проценти на ПФИ)

За обеми на дейността: EUR

За лихвени проценти: PCPA

SEC (Емисии ценни книжа)

За държави членки от еврозоната: EUR

PSS (Платежни системи и системи за сетълмент)

За редове относно първоначални единици (приложение II, част 16, таблица 5), брой на трансакции (приложение II, част 16, таблици 3, 4, 6 и 7) и редове относно съотношения на концентрации (приложение II, част 16, таблица 6): PURE_NUMB

За редове относно стойността на трансакциите (приложение II, част 16, таблици 3, 4, 6 и 7): EUR

IVF (Инвестиционни фондове)

За държави членки от еврозоната: EUR

Финансови предприятия за секюритизация

За държави членки от еврозоната: EUR

Консолидирани банкови данни (CBD)

За държави членки от еврозоната: EUR или PURE_NUMB (когато липсва съответната валута на деноминация)

Международна консолидирана банкова статистика

За данните, отчитани от всички страни в щатски долари: USD; за данните, за които липсва съответната валута на деноминация: PURE_NUMB.

UNIT_MULT (множител на единицата)

| BSI (Балансови показатели) | 6 |
| --- | --- |
| SSI (Банкови структурни финансови индикатори) | 0 |
| Други финансови посредници (ДФП) | 6 |
| Лихвени проценти на ПФИ (10) | За обеми на дейността: 6
  За лихвени проценти: 0 |
| SEC (Емисии ценни книжа) | 6 |
| PSS (Платежни системи и системи за сетълмент) | За редове относно първоначални единици, с изключение на трансакции (приложение II, част 16, таблица 5): 0
  За редове относно трансакции (приложение II, част 16, таблици 3, 4, 6 и 7, с изключение на съотношенията на концентрации): 6
  За редове относно съотношения на концентрации (приложение II, част 16, таблица 6): 0 |
| IVF (Инвестиционни фондове) | 6 |
| Финансови предприятия за секюритизация | 6 |
| Консолидирани банкови данни (CBD) | 3 |
| Международна консолидирана банкова статистика | 6 |

BSI (Балансови показатели)

6

SSI (Банкови структурни финансови индикатори)

0

Други финансови посредници (ДФП)

6

Лихвени проценти на ПФИ (10)

За обеми на дейността: 6

За лихвени проценти: 0

SEC (Емисии ценни книжа)

6

PSS (Платежни системи и системи за сетълмент)

За редове относно първоначални единици, с изключение на трансакции (приложение II, част 16, таблица 5): 0

За редове относно трансакции (приложение II, част 16, таблици 3, 4, 6 и 7, с изключение на съотношенията на концентрации): 6

За редове относно съотношения на концентрации (приложение II, част 16, таблица 6): 0

IVF (Инвестиционни фондове)

6

Финансови предприятия за секюритизация

6

Консолидирани банкови данни (CBD)

3

Международна консолидирана банкова статистика

6

DECIMALS (десетични знаци)

| BSI (Балансови показатели) | 0 |
| --- | --- |
| SSI (Банкови структурни финансови индикатори) | За абсолютни стойности: 0
  За редове с индекси и проценти: 4 |
| Други финансови посредници (ДФП) | 0 |
| MIR (Лихвени проценти на ПФИ) | За обеми на дейността: 0
  За лихвени проценти: 4 |
| SEC (Емисии ценни книжа) | 0 |
| PSS (Платежни системи и системи за сетълмент) | За редове относно първоначални единици, с изключение на трансакции и съотношения на концентрации (приложение II, част 16, таблица 5): 0
  За редове относно трансакции и съотношения на концентрация (приложение II, част 16, таблици 3, 4, 6 и 7): 3 |
| IVF (Инвестиционни фондове) | 0 |
| Финансови предприятия за секюритизация | 0 |
| Консолидирани банкови данни (CBD) | 0 |
| Международна консолидирана банкова статистика | 0 |

BSI (Балансови показатели)

0

SSI (Банкови структурни финансови индикатори)

За абсолютни стойности: 0

За редове с индекси и проценти: 4

Други финансови посредници (ДФП)

0

MIR (Лихвени проценти на ПФИ)

За обеми на дейността: 0

За лихвени проценти: 4

SEC (Емисии ценни книжа)

0

PSS (Платежни системи и системи за сетълмент)

За редове относно първоначални единици, с изключение на трансакции и съотношения на концентрации (приложение II, част 16, таблица 5): 0

За редове относно трансакции и съотношения на концентрация (приложение II, част 16, таблици 3, 4, 6 и 7): 3

IVF (Инвестиционни фондове)

0

Финансови предприятия за секюритизация

0

Консолидирани банкови данни (CBD)

0

Международна консолидирана банкова статистика

0

METHOD_REF (отнасяне към методология). Този атрибут се използва единствено за набора от данни „PSS“ (Платежни системи и системи за сетълмент) и показва дали за всеки динамичен ред или за част от него се използва „подобреното“ определение от 2005 г. или друго предходно определение. Определени са две стойности:

| PSS (Платежни системи и системи за сетълмент) | Използват се „подобрените“ определения, приети през 2005 г.: „2005“.
  Използват се определенията, посочени през предишни години (2004 г. или по-рано): „Предишни“. |
| --- | --- |

PSS (Платежни системи и системи за сетълмент)

Използват се „подобрените“ определения, приети през 2005 г.: „2005“.

Използват се определенията, посочени през предишни години (2004 г. или по-рано): „Предишни“.

Атрибутът показва също и периода, за който се прилага всяко определение. Например „Дефинициите от 2005 г. — за целия ред“, „Дефинициите от 2005 г. — за данни, отнасящи се за 2003 г., предишните дефиниции — за останалите“, или „Предишните дефиниции — за данни, отнасящи се за 2004 г.“.

Условни

TITLE (заглавие). НЦБ могат да използват атрибута „TITLE“ за създаване на кратки заглавия.

NAT_TITLE (наименование на националния език). НЦБ могат да използват атрибута NAT_TITLE, за да предоставят точно описание и други допълнителни или разграничителни спецификации на техния национален език. Въпреки че използването на главни и малки букви не причинява проблеми, от НЦБ се изисква да се ограничат до използването на символната таблица Latin-1. Най-общо, обменът на символи с ударения и буквено-цифрени символи от разширените буквено-цифрени таблици е необходимо да се тества преди редовната му употреба.

COMPILATION (съставяне). За набори от данни BSI (Балансови статии), IVF (Инвестиционни фондове), FVC (финансови предприятия за секюритизация) и MIR (Лихвени проценти на ПФИ) този атрибут може да се използва за допълнително текстово обяснение на методите на съставяне, схемите на претегляне и статистическите процедури, използвани за съставяне на базисните редове, особено ако те се отклоняват от правилата и стандартите на ЕЦБ. Най-общо, структурата на изискуемите национални пояснителни бележки е следната:

| — | източници на данни/система за събиране на данни, |
| --- | --- |

—

източници на данни/система за събиране на данни,

| — | процедури за съставяне на данни (включително описание на направените приблизителни оценки/предположения), |
| --- | --- |

—

процедури за съставяне на данни (включително описание на направените приблизителни оценки/предположения),

| — | отклонения от инструкциите за отчитане на ЕЦБ (географска/секторна класификация и/или методи на оценяване), |
| --- | --- |

—

отклонения от инструкциите за отчитане на ЕЦБ (географска/секторна класификация и/или методи на оценяване),

| — | информация, свързана с националната правна рамка. |
| --- | --- |

—

информация, свързана с националната правна рамка.

За набора от данни „SSI“ (Банкови структурни финансови показатели), атрибутът „Съставяне“ включва информация за връзките с регулаторната рамка на Съюза по отношение на посредници, различни от кредитни институции.

За набора от данни „OFI“ (Други финансови посредници) в точки от 1 до 5 от националните пояснителни бележки (виж приложение II, част 11) се представя подробно описание на информацията, която се включва в този атрибут.

По подобен начин за набора от данни „SEC“ (Емисии ценни книжа) в точки 1, 2, 4, 5, 8, 9 и 10 от националните пояснителни бележки (виж приложение II, част 12) се представя подробно описание на информацията, която се включва в този атрибут.

COVERAGE (обхват)

| Информация за | Бележки |
| --- | --- |
| SSI (Банкови структурни финансови индикатори) | — | обхвата на различни категории посредници |

Информация за

Бележки

SSI (Банкови структурни финансови индикатори)

—

обхвата на различни категории посредници

| — | вида на посредника за различните показатели |
| --- | --- |

—

вида на посредника за различните показатели

| — | дали е използвана оценка в случая на частичен обхват |
| --- | --- |

—

дали е използвана оценка в случая на частичен обхват

| — | посочване на оценяването на генералната съвкупност на база на извадката (ако е налично) |
| --- | --- |

—

посочване на оценяването на генералната съвкупност на база на извадката (ако е налично)

Други финансови посредници (ДФП)

| — | обхвата на редовете общи активи/пасиви |
| --- | --- |

—

обхвата на редовете общи активи/пасиви

| — | вида други финансови посредници, обхванати в главните категории |
| --- | --- |

—

вида други финансови посредници, обхванати в главните категории

| — | дали е използвана оценка в случая на частичен обхват |
| --- | --- |

—

дали е използвана оценка в случая на частичен обхват

| — | посочване на оценяването на генералната съвкупност на база на извадката (ако е налично) |
| --- | --- |

—

посочване на оценяването на генералната съвкупност на база на извадката (ако е налично)

| — | виж също част 11 от приложение II (виж национални пояснителни бележки, точка 6) |
| --- | --- |

—

виж също част 11 от приложение II (виж национални пояснителни бележки, точка 6)

MIR (Лихвени проценти на ПФИ)

| — | критериите за стратификация, процедурата за подбор (еднаква вероятност/вероятност пропорционално на размера на институцията/избор на най-големите институции) при извлечения. |
| --- | --- |

—

критериите за стратификация, процедурата за подбор (еднаква вероятност/вероятност пропорционално на размера на институцията/избор на най-големите институции) при извлечения.

SEC (Емисии ценни книжа)

| — | класификацията на емисиите |
| --- | --- |

—

класификацията на емисиите

| — | виж също част 12 на приложение II, раздел 2 (точка 4) и раздел 3 (точка 6) |
| --- | --- |

—

виж също част 12 на приложение II, раздел 2 (точка 4) и раздел 3 (точка 6)

Консолидирани банкови данни (CBD)

| — | описание на съвкупността от отчетни единици |
| --- | --- |

—

описание на съвкупността от отчетни единици

| — | дали конкретни институции са изключени от събирането |
| --- | --- |

—

дали конкретни институции са изключени от събирането

| — | причините за изключването |
| --- | --- |

—

причините за изключването

SOURCE_AGENCY (агенция-източник). Този атрибут се определя от ЕЦБ със стойност, съответстваща на името на НЦБ, предоставяща данните.

Раздел 4:   Атрибути на ниво на динамични редове

Задължителни

COLLECTION (показател за събирането). Този атрибут дава информация за периода или момента, в който динамичен ред е измерен (например началото, средата или края на периода) или указание за това дали данните са усреднени.

| BSI (Балансови показатели) | За непогасени суми: в края на периода (Е)
  За редове на потоци: сумата на наблюденията през периода (S) |
| --- | --- |
| SSI (Банкови структурни финансови индикатори) | В края на периода (Е) |
| Други финансови посредници (ДФП) | За непогасени суми: в края на периода (Е)
  За редове на потоци: сумата на наблюденията през периода (S) |
| MIR (Лихвени проценти на ПФИ) | За лихвени проценти по непогасени суми: в края на периода (Е)
  За лихвени проценти за нов бизнес: усреднените стойности на наблюденията през периода (А)
  За обеми на бизнеса по непогасени суми: в края на периода (Е)
  За обеми на нов бизнес: сумата на наблюденията (оценяване на генералната съвкупност на база на извадката) през периода (S) |
| SEC (Емисии ценни книжа): | За непогасени суми: в края на периода (Е)
  За редове на потоци: сумата на наблюденията през периода (S) |
| PSS (Платежни системи и системи за сетълмент) | За брой на участници и съотношения на концентрация (приложение II, част 16, таблици 5 и 6) в края на периода (Е)
  За трансакции, с изключение на съотношения на концентрация (приложение II, част 16, таблици 3, 4, 6 и 7): сумата на наблюденията през периода (S) |
| IVF (Инвестиционни фондове) | За непогасени суми: в края на периода (Е)
  За редове на потоци: сумата на наблюденията през периода (S) |
| Финансови предприятия за секюритизация | За непогасени суми: в края на периода (Е)
  За редове на потоци: сумата на наблюденията през периода (S) |
| Консолидирани банкови данни (CBD) | в края на периода (Е) |
| Международна консолидирана банкова статистика | в края на периода (Е) |

BSI (Балансови показатели)

За непогасени суми: в края на периода (Е)

За редове на потоци: сумата на наблюденията през периода (S)

SSI (Банкови структурни финансови индикатори)

В края на периода (Е)

Други финансови посредници (ДФП)

За непогасени суми: в края на периода (Е)

За редове на потоци: сумата на наблюденията през периода (S)

MIR (Лихвени проценти на ПФИ)

За лихвени проценти по непогасени суми: в края на периода (Е)

За лихвени проценти за нов бизнес: усреднените стойности на наблюденията през периода (А)

За обеми на бизнеса по непогасени суми: в края на периода (Е)

За обеми на нов бизнес: сумата на наблюденията (оценяване на генералната съвкупност на база на извадката) през периода (S)

SEC (Емисии ценни книжа):

За непогасени суми: в края на периода (Е)

За редове на потоци: сумата на наблюденията през периода (S)

PSS (Платежни системи и системи за сетълмент)

За брой на участници и съотношения на концентрация (приложение II, част 16, таблици 5 и 6) в края на периода (Е)

За трансакции, с изключение на съотношения на концентрация (приложение II, част 16, таблици 3, 4, 6 и 7): сумата на наблюденията през периода (S)

IVF (Инвестиционни фондове)

За непогасени суми: в края на периода (Е)

За редове на потоци: сумата на наблюденията през периода (S)

Финансови предприятия за секюритизация

За непогасени суми: в края на периода (Е)

За редове на потоци: сумата на наблюденията през периода (S)

Консолидирани банкови данни (CBD)

в края на периода (Е)

Международна консолидирана банкова статистика

в края на периода (Е)

Условни

DOM_SER_IDS (показател за местни редове). Този атрибут позволява да се направи препратка към идентификатора, използван в националните бази данни, за да се идентифицират съответстващите редове (могат също да се определят формули, използващи национални референтни идентификатори).

UNIT_INDEX_BASE (база на индекса на единиците). Този атрибут е задължителен, когато е свързан с идентификатор на редове, който отразява индекс. Той показва базовия момент и базовата стойност за индексите и се използва само за редовете на индекса на условните салда, получени от ЕЦБ и разпратени до ЕСЦБ.

BREAKS (прекъсвания). Този атрибут описва прекъсванията и големите промени във времето при събирането, обхвата на статистическата отчетност и съставянето на редовете. В случай на прекъсвания се посочва, където е възможно, степента, до която старите и новите данни се считат за съпоставими.

PUBL_PUBLIC, PUBL_MU, PUBL_ECB (източник на публикуване, източник на публикуване (само за еврозоната), източник на публикуване (само за ЕЦБ)). Тези атрибути се определят от ЕЦБ, ако данните се публикуват в издания на ЕЦБ, независимо дали публични или поверителни издания. Те съдържат препратка (т.е. публикации, показатели и т.н.) към публикуваните данни.

Раздел 5:   Атрибути на ниво на наблюдение

Ако НЦБ желае да ревизира атрибут, причислен към ниво наблюдение, съответното наблюдение/ия се изпраща/т отново по същото време. Когато НЦБ ревизира дадено наблюдение, без да предостави съответните стойности на атрибута, съществуващите стойности се заменят със стойности по подразбиране (стандартни стойности).

Задължителни

OBS_STATUS (статус на наблюдението). Националните централни банки отчитат стойност за статус на наблюдение заедно с всяко изпратено наблюдение. Този атрибут е задължителен и трябва да се предоставя при всяко изпращане на данни за всяко отделно наблюдение. Когато НЦБ ревизират стойността на този атрибут, както стойността за наблюдение (дори и ако не е променена), така и новото обозначение на статуса на наблюдение се изпращат отново.

Списъкът по-долу описва очакваните стойности за този атрибут съгласно договорената йерархия за целите на настоящата статистика:

| „A“ | = | нормална стойност (подразбираща се за нелипсващи наблюдения); |
| --- | --- | --- |
| „В“ | = | стойност на прекъсванията за следните набори от данни: „SSI“ (Банкови структурни финансови показатели), „MIRCBD“ (Лихвени проценти на ПФИ по „Консолидирани банкови данни“) и „PSS“ (Платежни системи и системи за сетълмент) (11), |
| „М“ | = | липсваща стойност, данните не съществуват, |
| „L“ | = | липсваща стойност, данните съществуват, но не са събрани; |
| „E“ | = | приблизително оценена стойност (12), |
| „P“ | = | предварителна стойност (тази стойност може да се използва при всяко предаване на данни с препратка към последното налично наблюдение, ако то се счита за предварително). |

„A“

=

нормална стойност (подразбираща се за нелипсващи наблюдения);

„В“

=

стойност на прекъсванията за следните набори от данни: „SSI“ (Банкови структурни финансови показатели), „MIRCBD“ (Лихвени проценти на ПФИ по „Консолидирани банкови данни“) и „PSS“ (Платежни системи и системи за сетълмент) (11),

„М“

=

липсваща стойност, данните не съществуват,

„L“

=

липсваща стойност, данните съществуват, но не са събрани;

„E“

=

приблизително оценена стойност (12),

„P“

=

предварителна стойност (тази стойност може да се използва при всяко предаване на данни с препратка към последното налично наблюдение, ако то се счита за предварително).

При нормални обстоятелства числовите стойности се отчитат с приложен статус на наблюдение „A“ (нормална стойност). В противен случай се дава стойност, различна от „А“, в съответствие със списъка по-горе. Когато дадено наблюдение се определя от две характеристики, се отчита най-важната в съответствие с йерархията, показана по-горе.

При всяко предаване на данни последните налични наблюдения могат да се отчитат като предварителни и да се обозначат със стойност на статус на наблюдение „Р“. Тези наблюдения присвояват определени стойности и се отчитат със статус на наблюдение „А“ на по-късен етап, когато новите ревизирани стойности на статуса на наблюдение и обозначения на статуса на наблюдение заменят предварителните такива.

Липсващи стойности („–“) се отчитат, когато не е възможно да се отчете числова стойност (например поради несъществуващи данни или защото не са събрани данни). Липсващо наблюдение никога не се отчита като „нула“, тъй като нулата е нормална цифрова стойност, която показва точна и валидна сума. Ако НЦБ не са в състояние да идентифицират причината за дадена липсваща стойност или не могат да използват пълния обхват на стойностите, представени в номенклатурата CL_OBS_STATUS за отчитане на липсващи наблюдения („L“ или „M“), се използва стойността „M“.

Когато, поради местните статистически условия данните за даден динамичен ред не са събрани или за конкретни дати или за общата продължителност на динамичните редове (базисното икономическо събитие е налице, но не се наблюдава статистически), се отчита липсваща стойност („–“) със статус на наблюдение „L“ във всеки период.

Когато поради особеностите на местния пазар или правната/икономическа рамка даден динамичен ред (или част от него) не се прилага (основното събитие не съществува), се отчита липсваща стойност („–“) със статус на наблюдение „M“.

Условни

OBS_CONF (поверителност на наблюдението). Националните централни банки отчитат стойност за поверителност на наблюдение заедно с всяко изпратено наблюдение. Въпреки че този атрибут е определен като условен във файла за структурни определения на ЕЦБ, той се предоставя при всяко изпращане на данни за всяко отделно наблюдение, тъй като всяко поверително наблюдение се обозначава надлежно. Когато НЦБ ревизират стойността на този атрибут както свързаната стойност на наблюдение, така и обозначението на статуса на наблюдение (дори и непроменено), се изпращат повторно.

Списъкът по-долу описва очакваните стойности за този атрибут за целите на настоящата статистика:

| „F“ | = | свободно за публикуване, |
| --- | --- | --- |
| „N“ | = | не подлежи на публикуване, ограничено само за вътрешно използване, |
| „C“ | = | поверителна статистическа информация по смисъла на член 8 от Регламент (ЕО) No 2533/98, |
| „S“ | = | вторична поверителност, посочена и управлявана от получателя, не подлежи на публикуване, |
| „D“ | = | вторична поверителност, посочена от подателя, не подлежи на публикуване. Този код може да се използва от НЦБ, които вече прилагат разграничение между първична и вторична поверителност в техните системи за отчитане. Ако не — отчитащата се НЦБ използва „C“ за обозначаване на вторичната поверителност. |

„F“

=

свободно за публикуване,

„N“

=

не подлежи на публикуване, ограничено само за вътрешно използване,

„C“

=

поверителна статистическа информация по смисъла на член 8 от Регламент (ЕО) No 2533/98,

„S“

=

вторична поверителност, посочена и управлявана от получателя, не подлежи на публикуване,

„D“

=

вторична поверителност, посочена от подателя, не подлежи на публикуване. Този код може да се използва от НЦБ, които вече прилагат разграничение между първична и вторична поверителност в техните системи за отчитане. Ако не — отчитащата се НЦБ използва „C“ за обозначаване на вторичната поверителност.

OBS_PRE_BREAK (стойност на наблюдението преди прекъсване). Този атрибут съдържа стойността на наблюдението преди прекъсване, която представлява цифрово поле, както и това за наблюдението (13). По принцип той се предоставя, когато настъпи прекъсване; в този случай статусът на наблюдение се определя като „В“ (стойност на прекъсване).

За целта на набори от данни „BSI“ (Балансови показатели), „IVF“ (Инвестиционни фондове), „Финансови предприятия за секюритизация“ и „OFI“ (Други финансови посредници), този атрибут не се изисква, тъй като тази информация вече е получена от редовете за прекласификации. Той е добавен към списъка на атрибутите, тъй като е част от общата подгрупа от атрибути за всички набори от данни.

OBS_CONF (коментар към наблюдението). Този атрибут може да се използва за предоставяне на текстови коментари на ниво наблюдение (например описание на оценка, направена за конкретно наблюдение, поради липса на данни, обяснение на причината за възможно необичайно наблюдение или даване на подробности за промяна в отчетените динамични редове).

---

(1)  Текущият обмен на данни се осъществява като се използва SDMX-EDI формат, известен също като GESMES/TS.

(2)  Известни преди като „родови идентификатори“.

(3)  www.circabc.europa.eu.

(4)  Структурата на кодовете и определенията за структура на данните на Международната консолидирана банкова статистика са общи за всички отчитащи страни и следва да са еднакви с тези, използвани за отчитане на съответстващите данни, пред Банката за международни разплащания (БМР) (www.bis.org/statistics/dsd_cbs.pdf).

(5)  Това показва броя на букви/цифри, разрешени за всеки елемент от номенклатурата (например: „AN..7“ означава буквено-цифрен ред, дълъг до 7 символа, „AN1“ означава буквено-цифров символ).

(6)  За НЦБ страната по резидентност на емитиращия сектор е страната по резидентност на съответната НЦБ.

(7)  Това показва броя на букви/цифри, разрешени за предаването на всеки атрибут (например „AN..1050“ означава буквено-цифрен ред, дълъг до 1050 символа, „AN1“ означава буквено-цифров символ, „N1“ означава една цифра).

(*)  Ако НЦБ желае да направи изменение, тя иска становището на ЕЦБ, която след това извършва изменението.

(**)  Промените се изпращат на отговарящото за това звено на ЕЦБ по електронната поща.

(8)  Под ЕЦБ тук се разбира Генерална дирекция „Статистика“ на ЕЦБ.

(9)  ЕЦБ препоръчва на НЦБ да предоставят тези стойности, за да осигурят повишена прозрачност на комуникацията.

| (3) | Всички атрибути, посочени в таблицата на раздел 1, които са определени от ЕЦБ, не са обхванати от настоящата таблица. |
| --- | --- |

(3)

Всички атрибути, посочени в таблицата на раздел 1, които са определени от ЕЦБ, не са обхванати от настоящата таблица.

M:

У:

(10)  Данните за лихвени проценти се предоставят в проценти.

(11)  Ако OBS_STATUS е отчетен като „В“, дадена стойност се отчита съгласно атрибут OBS_PRE_BREAK.

(12)  Статусът на наблюдението „Е“ се използва за всички наблюдения или периоди на данни, които са резултат от оценки и не могат да се разглеждат като нормални стойности.

(13)  Наблюдението, състоящо се от четири обекта — стойност на наблюдението плюс OBS_STATUS, OBS_CONF и OBS_PRE_BREAK се разглеждат като едно цяло. Това означава, че НЦБ са длъжни да изпращат цялата допълнителна информация за дадено наблюдение. (Когато не се отчитат атрибути, техните предишни стойности се заместват със стойности по подразбиране).

---

ПРИЛОЖЕНИЕ IV

ИЗВЛИЧАНЕ НА ТРАНСАКЦИИ В КОНТЕКСТА НА БАЛАНСОВИ ПОКАЗАТЕЛИ НА ПАРИЧНИТЕ ФИНАНСОВИ ИНСТИТУЦИИ, СТАТИСТИКА НА ИНВЕСТИЦИОННИ ФОНДОВЕ И ФИНАНСОВИ ПРЕДПРИЯТИЯ ЗА СЕКЮРИТИЗАЦИЯ

ЧАСТ 1

Общо описание на процедурата за извличане на трансакции

Раздел 1:   Рамка

| 1. | Рамката за извличане на трансакции за балансови показатели на парично-финансови институции (ПФИ), статистика на активите и пасивите на инвестиционни фондове (ИФ) и финансови предприятия за секюритизация е основана на Европейската система от сметки (наричана по-долу „ЕСС 2010“). Където е необходимо, се извършват отклонения от този международен стандарт по отношение както на съдържанието на данните, така и на деноминацията на статистическите понятия. Настоящото приложение се тълкува в съответствие с ЕСС 2010, освен ако Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38), Регламент (ЕС) No 1075/2013 (ЕЦБ/2013/40), или настоящите насоки, изрично или мълчаливо, имат предимство пред неговите разпоредби. |
| --- | --- |

1.

Рамката за извличане на трансакции за балансови показатели на парично-финансови институции (ПФИ), статистика на активите и пасивите на инвестиционни фондове (ИФ) и финансови предприятия за секюритизация е основана на Европейската система от сметки (наричана по-долу „ЕСС 2010“). Където е необходимо, се извършват отклонения от този международен стандарт по отношение както на съдържанието на данните, така и на деноминацията на статистическите понятия. Настоящото приложение се тълкува в съответствие с ЕСС 2010, освен ако Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38), Регламент (ЕС) No 1075/2013 (ЕЦБ/2013/40), или настоящите насоки, изрично или мълчаливо, имат предимство пред неговите разпоредби.

| 2. | В съответствие с ЕСС 2010 финансовите трансакции се определят като нетно придобиване на финансови активи или нетното натрупване на пасиви за всеки вид финансов инструмент, т.е. сумата на всички финансови трансакции, които се извършват през съответния отчетен период (1). Трансакции, обхващащи всеки показател в Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38) и Регламент (ЕС) No 1075/2013 (ЕЦБ/2013/40) се изчисляват на нетна база, т.е. няма изискване за установяване на брутните финансови трансакции или оборот (2). Методът на оценка на всяка трансакция изисква да се взема стойността, на която активите са придобити/отчуждени и/или пасивите са поети, погасени или разменени. Независимо от това са разрешени отклонения от ЕСС 2010. |
| --- | --- |

2.

В съответствие с ЕСС 2010 финансовите трансакции се определят като нетно придобиване на финансови активи или нетното натрупване на пасиви за всеки вид финансов инструмент, т.е. сумата на всички финансови трансакции, които се извършват през съответния отчетен период (1). Трансакции, обхващащи всеки показател в Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38) и Регламент (ЕС) No 1075/2013 (ЕЦБ/2013/40) се изчисляват на нетна база, т.е. няма изискване за установяване на брутните финансови трансакции или оборот (2). Методът на оценка на всяка трансакция изисква да се взема стойността, на която активите са придобити/отчуждени и/или пасивите са поети, погасени или разменени. Независимо от това са разрешени отклонения от ЕСС 2010.

| 3. | Настоящото приложение преглежда методологията за извличане на трансакции в контекста на статистиката на балансовите показатели, инвестиционните фондове и финансовите предприятия за секюритизация. Настоящата част се фокусира върху изчисляването на данните за трансакции от Европейската централна банка (ЕЦБ) и отчитането на основната информация от НЦБ, докато част 2 се фокусира върху понятията за корекции на потоците. Части 3, 4 и 5 предоставят специфична информация, свързана съответно с рамките за съставяне на статистиката на балансовите показатели, статистиката на инвестиционните фондове и статистиката на финансовите предприятия за секюритизация.
  Допълнителни подробности и числови примери са предоставени в ръководствата за тези статистики, публикувани на уебсайта на ЕЦБ. |
| --- | --- |

3.

Настоящото приложение преглежда методологията за извличане на трансакции в контекста на статистиката на балансовите показатели, инвестиционните фондове и финансовите предприятия за секюритизация. Настоящата част се фокусира върху изчисляването на данните за трансакции от Европейската централна банка (ЕЦБ) и отчитането на основната информация от НЦБ, докато част 2 се фокусира върху понятията за корекции на потоците. Части 3, 4 и 5 предоставят специфична информация, свързана съответно с рамките за съставяне на статистиката на балансовите показатели, статистиката на инвестиционните фондове и статистиката на финансовите предприятия за секюритизация.

Допълнителни подробности и числови примери са предоставени в ръководствата за тези статистики, публикувани на уебсайта на ЕЦБ.

Раздел 2:   Изчисляване на данни за трансакции от ЕЦБ и отчитане от НЦБ пред ЕЦБ

1.   Въведение

| 1. | За статистиката на балансовите показатели и на инвестиционните фондове ЕЦБ изчислява трансакциите, като взема за всеки показател в актива и пасива разликата между позициите на салдата на отчетните дати в края на периода и после отстранява ефекта от промените, които не са резултат от трансакции, т.е. „други промени“. „Други промени“ е групирана в две основни категории „Прекласификации и други корекции“ и „Корекции от преоценки“, като последната обхваща преоценки, които се дължат на промени както в цените, така и в обменните курсове (3). Националните централни банки (НЦБ) отчитат „Прекласификации и други корекции“ и „Корекции от преоценки“ пред ЕЦБ, така че тези влияния, които не произтичат от трансакцията, да могат да бъдат премахнати при изчисляването на статистиката на потоците.
  В случая на статистиката на балансовите показатели, НЦБ отчитат данни за корекции пред ЕЦБ в съответствие с част 1 на приложение II. „Корекциите от преоценки“, отчитани от НЦБ, се съставят от отписвания/намалявания на стойността на кредити и корекции от преоценки поради промени в цените. Корекции от преоценки поради промени в обменните курсове обикновено се изчисляват от ЕЦБ, но когато НЦБ са в състояние да съставят по-точни корекции, те могат също да предадат тези корекции директно на ЕЦБ (4).
  В случая на статистиката на инвестиционните фондове НЦБ отчитат данни за корекции пред ЕЦБ в съответствие с част 17 на приложение II. „Корекции от преоценки“, отчетени от НЦБ, се състоят от корекции от преоценки поради промени в цените и обменния курс. |
| --- | --- |

1.

За статистиката на балансовите показатели и на инвестиционните фондове ЕЦБ изчислява трансакциите, като взема за всеки показател в актива и пасива разликата между позициите на салдата на отчетните дати в края на периода и после отстранява ефекта от промените, които не са резултат от трансакции, т.е. „други промени“. „Други промени“ е групирана в две основни категории „Прекласификации и други корекции“ и „Корекции от преоценки“, като последната обхваща преоценки, които се дължат на промени както в цените, така и в обменните курсове (3). Националните централни банки (НЦБ) отчитат „Прекласификации и други корекции“ и „Корекции от преоценки“ пред ЕЦБ, така че тези влияния, които не произтичат от трансакцията, да могат да бъдат премахнати при изчисляването на статистиката на потоците.

В случая на статистиката на балансовите показатели, НЦБ отчитат данни за корекции пред ЕЦБ в съответствие с част 1 на приложение II. „Корекциите от преоценки“, отчитани от НЦБ, се съставят от отписвания/намалявания на стойността на кредити и корекции от преоценки поради промени в цените. Корекции от преоценки поради промени в обменните курсове обикновено се изчисляват от ЕЦБ, но когато НЦБ са в състояние да съставят по-точни корекции, те могат също да предадат тези корекции директно на ЕЦБ (4).

В случая на статистиката на инвестиционните фондове НЦБ отчитат данни за корекции пред ЕЦБ в съответствие с част 17 на приложение II. „Корекции от преоценки“, отчетени от НЦБ, се състоят от корекции от преоценки поради промени в цените и обменния курс.

| 2. | В контекста на статистиката на финансовите предприятия за секюритизация трансакциите се отчитат директно от НЦБ пред ЕЦБ, а не корекциите на потоците. Изчисляването на трансакциите (или директно от отчетните единици, или от НЦБ) следва да бъдат в съответствие с общия подход спрямо прекласификациите и други корекции и преоценки, предвидени в настоящото приложение. |
| --- | --- |

2.

В контекста на статистиката на финансовите предприятия за секюритизация трансакциите се отчитат директно от НЦБ пред ЕЦБ, а не корекциите на потоците. Изчисляването на трансакциите (или директно от отчетните единици, или от НЦБ) следва да бъдат в съответствие с общия подход спрямо прекласификациите и други корекции и преоценки, предвидени в настоящото приложение.

2.   Прекласификации и други корекции

| 2.1 | НЦБ съставят данни за „Прекласификации и други корекции“, съгласно настоящите насоки, като използват надзорна информация, проверки за достоверност, ad hoc проучвания (например свързани със специални случаи), национални статистически изисквания, информация за влизащите и напускащите съвкупността от отчетни единици, както и всеки друг достъпен за тях източник. Не се очаква от ЕЦБ да извършва последващи корекции, освен ако НЦБ констатира значителни изменения в окончателните данни. |
| --- | --- |

2.1

НЦБ съставят данни за „Прекласификации и други корекции“, съгласно настоящите насоки, като използват надзорна информация, проверки за достоверност, ad hoc проучвания (например свързани със специални случаи), национални статистически изисквания, информация за влизащите и напускащите съвкупността от отчетни единици, както и всеки друг достъпен за тях източник. Не се очаква от ЕЦБ да извършва последващи корекции, освен ако НЦБ констатира значителни изменения в окончателните данни.

| 2.2 | НЦБ установяват промени в салдата, които се дължат на прекласификации, и записват констатираната нетна стойност в „Прекласификации и други корекции“. Нетното увеличение на салдото в резултат на прекласификации се записва с положителен знак, докато нетното намаление — с негативен знак. |
| --- | --- |

2.2

НЦБ установяват промени в салдата, които се дължат на прекласификации, и записват констатираната нетна стойност в „Прекласификации и други корекции“. Нетното увеличение на салдото в резултат на прекласификации се записва с положителен знак, докато нетното намаление — с негативен знак.

| 2.3 | По принцип НЦБ изпълняват всички изисквания, свързани с „Прекласификации и други корекции“, посочени в настоящите насоки. НЦБ изпращат като минимум всички „Прекласификации и други корекции“ на стойност над 50 милиона евро. Този праг има за цел да помогне на НЦБ да решат дали да извършат дадена корекция или не. Когато обаче информацията не е налична или е с ниско качество, може да се вземе решение или да не се предприема нищо, или да се направи приблизителна оценка. Поради това е необходима гъвкавост при прилагането на такъв праг, не на последно място заради хетерогенността на съществуващите процедури за изчисляване на корекциите. Например когато е събрана относително подробна информация независимо от прага, прилагането на такъв праг може да бъде непродуктивно. |
| --- | --- |

2.3

По принцип НЦБ изпълняват всички изисквания, свързани с „Прекласификации и други корекции“, посочени в настоящите насоки. НЦБ изпращат като минимум всички „Прекласификации и други корекции“ на стойност над 50 милиона евро. Този праг има за цел да помогне на НЦБ да решат дали да извършат дадена корекция или не. Когато обаче информацията не е налична или е с ниско качество, може да се вземе решение или да не се предприема нищо, или да се направи приблизителна оценка. Поради това е необходима гъвкавост при прилагането на такъв праг, не на последно място заради хетерогенността на съществуващите процедури за изчисляване на корекциите. Например когато е събрана относително подробна информация независимо от прага, прилагането на такъв праг може да бъде непродуктивно.

3.   Корекции от преоценки

| 3.1 | За да се изпълнят изискванията, свързани с „Корекции от преоценки“, посочени в настоящите насоки, на НЦБ може да се наложи да изчислят корекциите от трансакции, данните за всяка отделна ценна книга или други данни, отчитани от съвкупността от отчетни единици и/или да извършат приблизителна оценка на корекциите във връзка с някои разбивки, неотчитани от съвкупността от отчетни единици, тъй като не се разглеждат като „Минимални изисквания“. |
| --- | --- |

3.1

За да се изпълнят изискванията, свързани с „Корекции от преоценки“, посочени в настоящите насоки, на НЦБ може да се наложи да изчислят корекциите от трансакции, данните за всяка отделна ценна книга или други данни, отчитани от съвкупността от отчетни единици и/или да извършат приблизителна оценка на корекциите във връзка с някои разбивки, неотчитани от съвкупността от отчетни единици, тъй като не се разглеждат като „Минимални изисквания“.

| 3.2 | „Корекциите от преоценки“ обикновено се съставят от НЦБ въз основа на данните, отчетени директно от съвкупността от отчетни единици. НЦБ могат обаче също да покрият тези изисквания за отчетност непряко (например чрез събиране на данни за трансакции директно) и във всеки случай им е разрешено да събират допълнителни данни от отчетните единици. Който и подход да се използва на национално равнище, от НЦБ се изисква да представят пълен набор от данни пред ЕЦБ в съответствие с част 1 от приложение II за статистика на балансовите показатели и част 17 от приложение II за статистика на инвестиционните фондове. |
| --- | --- |

3.2

„Корекциите от преоценки“ обикновено се съставят от НЦБ въз основа на данните, отчетени директно от съвкупността от отчетни единици. НЦБ могат обаче също да покрият тези изисквания за отчетност непряко (например чрез събиране на данни за трансакции директно) и във всеки случай им е разрешено да събират допълнителни данни от отчетните единици. Който и подход да се използва на национално равнище, от НЦБ се изисква да представят пълен набор от данни пред ЕЦБ в съответствие с част 1 от приложение II за статистика на балансовите показатели и част 17 от приложение II за статистика на инвестиционните фондове.

ЧАСТ 2

Общо за корекциите на потоци

Раздел 1:   Прекласификации и други корекции

„Прекласификации и други корекции“ обхваща всяка промяна в баланса на референтния сектор, която произтича в резултат на промени в състава и структурата на съвкупността от отчетни единици, промени в класификацията на финансовите инструменти и контрагенти, промени в статистическите дефиниции и (частична) корекция на грешки при отчитане, всяко от които дава основание за прекъсвания в редовете, като така се засяга съпоставимостта на две последователни салда в края на периода. Разширяванията на еврозоната могат да се разглеждат като специален случай на „Прекласификации и други корекции“.

1.   Промени в състава на отчитащия се сектор

| 1.1 | Промени в състава на отчитащия се сектор могат да доведат до прехвърлянето на дейности през границите на икономическия сектор. Тези прехвърляния не представляват трансакции и поради това се считат за корекция в „Прекласификации и други корекции“. |
| --- | --- |

1.1

Промени в състава на отчитащия се сектор могат да доведат до прехвърлянето на дейности през границите на икономическия сектор. Тези прехвърляния не представляват трансакции и поради това се считат за корекция в „Прекласификации и други корекции“.

| 1.2 | Институция, която влиза в отчитащия се сектор, може да прехвърли бизнес в сектора, докато институция, която напуска отчитащия се сектор, може да прехвърли бизнес извън сектора. Доколкото обаче влизащата институция започва тепърва своя бизнес, след като се е присъединила към отчитащия се сектор, това представлява финансова трансакция, която не е изключена от статистическия поток (5). По подобен начин, когато напускаща институция намали своите дейности преди напускането на отчитащия се сектор, това се обхваща в статистическия поток. |
| --- | --- |

1.2

Институция, която влиза в отчитащия се сектор, може да прехвърли бизнес в сектора, докато институция, която напуска отчитащия се сектор, може да прехвърли бизнес извън сектора. Доколкото обаче влизащата институция започва тепърва своя бизнес, след като се е присъединила към отчитащия се сектор, това представлява финансова трансакция, която не е изключена от статистическия поток (5). По подобен начин, когато напускаща институция намали своите дейности преди напускането на отчитащия се сектор, това се обхваща в статистическия поток.

| 1.3 | Нетният ефект от влизащите в сектора или от напускащите го върху агрегираните активи и пасиви на отчитащия се сектор се изчислява чрез агрегирането на първоначалните активи и пасиви, отчетени от новонавлезлите и последните активи и пасиви, отчетени от напускащите, и вземайки за всеки показател разликата между тях. Тази нетна стойност се вписва в „Прекласификации и други корекции“. При определени обстоятелства може да има ефект върху отчетността на контрагентите, така че този ефект се включва също в корекциите, в този случай като промяна в сектора. Например, ако дадена ПФИ се откаже от своя лиценз, но продължи да осъществява дейност като друг финансов посредник, финансирана чрез междубанковия пазар, тогава е налице изкуствено повишаване на кредитирането, отпускано от ПФИ на други финансови институции, което изисква корекция (обхваната от „Промени в класификацията на сектора на контрагентите“). |
| --- | --- |

1.3

Нетният ефект от влизащите в сектора или от напускащите го върху агрегираните активи и пасиви на отчитащия се сектор се изчислява чрез агрегирането на първоначалните активи и пасиви, отчетени от новонавлезлите и последните активи и пасиви, отчетени от напускащите, и вземайки за всеки показател разликата между тях. Тази нетна стойност се вписва в „Прекласификации и други корекции“. При определени обстоятелства може да има ефект върху отчетността на контрагентите, така че този ефект се включва също в корекциите, в този случай като промяна в сектора. Например, ако дадена ПФИ се откаже от своя лиценз, но продължи да осъществява дейност като друг финансов посредник, финансирана чрез междубанковия пазар, тогава е налице изкуствено повишаване на кредитирането, отпускано от ПФИ на други финансови институции, което изисква корекция (обхваната от „Промени в класификацията на сектора на контрагентите“).

2.   Промени в структурата на отчитащия се сектор

| 2.1 | Промени в структурата на отчитащия се сектор възникват в контекста на вътрешногруповите реорганизации или сливания, придобивания и разделяния. Тези корпоративни преструктурирания обикновено водят до промени в оценката на финансовите активи и пасиви; корекциите от преоценки се включват, за да отразят тези промени и така да позволят правилното извличане на трансакциите. Нещо повече, тези операции често водят до прехвърляне на финансови активи и пасиви от баланса на една институционална единица на друга (промяна в собствеността). Границата за третиране на прехвърляне на активи като трансакции е определена чрез съществуването на две отделни институционални единици, които действат по взаимно съгласие. Ако обаче прехвърлянията се осъществяват в резултат на създаването или отпадането на институционална единица, те следва да бъдат третирани като „Прекласификации и други корекции“. По конкретно, ако сливане или придобиване води до отпадане на една или повече институционални единици, всички кръстосани позиции, които съществуват между сливащите се институции и които се нетират към момента, в който единиците спират да съществуват, се заличават от системата и корекциите от прекласификации трябва да се отчетат съответно. Корпоративните разделяния се разглеждат симетрично. |
| --- | --- |

2.1

Промени в структурата на отчитащия се сектор възникват в контекста на вътрешногруповите реорганизации или сливания, придобивания и разделяния. Тези корпоративни преструктурирания обикновено водят до промени в оценката на финансовите активи и пасиви; корекциите от преоценки се включват, за да отразят тези промени и така да позволят правилното извличане на трансакциите. Нещо повече, тези операции често водят до прехвърляне на финансови активи и пасиви от баланса на една институционална единица на друга (промяна в собствеността). Границата за третиране на прехвърляне на активи като трансакции е определена чрез съществуването на две отделни институционални единици, които действат по взаимно съгласие. Ако обаче прехвърлянията се осъществяват в резултат на създаването или отпадането на институционална единица, те следва да бъдат третирани като „Прекласификации и други корекции“. По конкретно, ако сливане или придобиване води до отпадане на една или повече институционални единици, всички кръстосани позиции, които съществуват между сливащите се институции и които се нетират към момента, в който единиците спират да съществуват, се заличават от системата и корекциите от прекласификации трябва да се отчетат съответно. Корпоративните разделяния се разглеждат симетрично.

| 2.2 | По-задълбочен анализ на промените в структурата на отчитащия сектор, възникващи в контекста на корпоративно преструктуриране, и подробни числови примери, могат да бъдат открити в ръководствата, представени от ЕЦБ, напр. „Наръчник за балансовата статистика на ПФИ“ (Manual on MFI balance sheet statistics) и „Наръчник за статистиката на инвестиционните фондове“ (Manual on investment fund statistics). |
| --- | --- |

2.2

По-задълбочен анализ на промените в структурата на отчитащия сектор, възникващи в контекста на корпоративно преструктуриране, и подробни числови примери, могат да бъдат открити в ръководствата, представени от ЕЦБ, напр. „Наръчник за балансовата статистика на ПФИ“ (Manual on MFI balance sheet statistics) и „Наръчник за статистиката на инвестиционните фондове“ (Manual on investment fund statistics).

3.   Други случаи на „Прекласификации и други корекции“

| 3.1 | Промени в секторната класификация или резидентността на клиентите водят до прекласификация на активи/пасиви спрямо тези контрагенти. Такива промени в класификацията възниква поради редица причини, например защото държавна структура променя икономическия сектор след приватизация или защото сливания/разделяния изменят основната дейност на предприятията. По подобен начин класификацията на инструмента на активи и пасиви може да се променя, например когато кредити станат прехвърляеми и съответно се разглеждат като дългови ценни книжа за статистически цели. Тъй като тези прекласификации водят до промени в позициите на отчитаните салда, но не представляват трансакция, трябва да се въведе корекция, за да се отстрани тяхното въздействие върху статистиката. |
| --- | --- |

3.1

Промени в секторната класификация или резидентността на клиентите водят до прекласификация на активи/пасиви спрямо тези контрагенти. Такива промени в класификацията възниква поради редица причини, например защото държавна структура променя икономическия сектор след приватизация или защото сливания/разделяния изменят основната дейност на предприятията. По подобен начин класификацията на инструмента на активи и пасиви може да се променя, например когато кредити станат прехвърляеми и съответно се разглеждат като дългови ценни книжа за статистически цели. Тъй като тези прекласификации водят до промени в позициите на отчитаните салда, но не представляват трансакция, трябва да се въведе корекция, за да се отстрани тяхното въздействие върху статистиката.

| 3.2 | В рамките на ограниченията, определени от политиката за ревизии, НЦБ коригират грешките в отчитането на данни за салда, веднага щом те са установени. В идеалния случай корекциите отстраняват изцяло грешката от данните, особено когато грешката засяга само един единствен период или ограничен обхват от време. При тези обстоятелства не се получава прекъсване на редовете. Когато обаче грешката засяга исторически данни и не се прави корекция на минали данни или се прави само за ограничен обхват от време, тогава се получава прекъсване между първия период с коригираната стойност и последния период, съдържащ некоригираната стойност. В този случай НЦБ установяват големината на прекъсването, което се получава, и вписват корекция в „Прекласификации и други корекции“. Подобни практики се прилагат за въвеждането на промените на статистическите дефиниции, които засягат отчетените данни, както и за коригиране заради прекъсвания, които може да се дължат на въвеждането, промяната или изоставянето на методи за оценяване на генерална съвкупност на база на извадката. |
| --- | --- |

3.2

В рамките на ограниченията, определени от политиката за ревизии, НЦБ коригират грешките в отчитането на данни за салда, веднага щом те са установени. В идеалния случай корекциите отстраняват изцяло грешката от данните, особено когато грешката засяга само един единствен период или ограничен обхват от време. При тези обстоятелства не се получава прекъсване на редовете. Когато обаче грешката засяга исторически данни и не се прави корекция на минали данни или се прави само за ограничен обхват от време, тогава се получава прекъсване между първия период с коригираната стойност и последния период, съдържащ некоригираната стойност. В този случай НЦБ установяват големината на прекъсването, което се получава, и вписват корекция в „Прекласификации и други корекции“. Подобни практики се прилагат за въвеждането на промените на статистическите дефиниции, които засягат отчетените данни, както и за коригиране заради прекъсвания, които може да се дължат на въвеждането, промяната или изоставянето на методи за оценяване на генерална съвкупност на база на извадката.

Раздел 2:   Корекции от преоценки

1.   Отписвания/намалявания на стойността на кредити

Корекцията по отношение на „отписвания/намалявания на стойността“ се отнася до въздействието на промените в стойността на кредитите, записани в счетоводния баланс, които са причинени от прилагането на отписванията/намаляванията на стойността на кредити. Тази корекция отразява също промените в нивото на провизиите срещу загуби по кредити, например ако непогасени суми са записани без провизиите съгласно член 8, параграф 4 от Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33). Загуби, признати към момента, когато кредитите са продадени или прехвърлени на трета страна, се включват също, ако могат да се идентифицират.

2.   Корекции от преоценки поради промени в цените

| 2.1 | Корекцията по отношение на ценовата преоценка на активи и пасиви се отнася до колебанията в оценката на активите и пасивите, които възникват поради промяна в цената, по която активите и пасивите се записват или търгуват. Корекцията обхваща промените, които настъпват с течение на времето в стойността на салдата в края на периода, поради промени в референтната стойност, по която активи и пасиви са записани, т.е. холдингови печалби/загуби. По принцип това може също да съдържа промени в стойността, които произтичат от трансакции с активи/пасиви, т.е. реализирани печалби/загуби; в това отношение обаче съществуват различаващи се национални практики. |
| --- | --- |

2.1

Корекцията по отношение на ценовата преоценка на активи и пасиви се отнася до колебанията в оценката на активите и пасивите, които възникват поради промяна в цената, по която активите и пасивите се записват или търгуват. Корекцията обхваща промените, които настъпват с течение на времето в стойността на салдата в края на периода, поради промени в референтната стойност, по която активи и пасиви са записани, т.е. холдингови печалби/загуби. По принцип това може също да съдържа промени в стойността, които произтичат от трансакции с активи/пасиви, т.е. реализирани печалби/загуби; в това отношение обаче съществуват различаващи се национални практики.

| 2.2 | Характерът и степента на „Корекциите от преоценки“ се определят от възприетия метод на оценяване. Въпреки че се препоръчва и двете страни на баланса да се записват по пазарна стойност, на практика както за пасивите, така и за активите може да се използва многообразие от различни методи за оценяване. |
| --- | --- |

2.2

Характерът и степента на „Корекциите от преоценки“ се определят от възприетия метод на оценяване. Въпреки че се препоръчва и двете страни на баланса да се записват по пазарна стойност, на практика както за пасивите, така и за активите може да се използва многообразие от различни методи за оценяване.

Раздел 3:   Корекции от преоценки поради промени в обменния курс

| 1. | За целите на предоставянето на статистически данни на ЕЦБ, НЦБ осигуряват конвертирането в евро на показателите от активите и пасивите, деноминирани в чуждестранни валути, по пазарния обменен курс, преобладаващ в деня, за който се отнасят данните. Следва да се използват референтните обменни курсове на ЕЦБ (6). |
| --- | --- |

1.

За целите на предоставянето на статистически данни на ЕЦБ, НЦБ осигуряват конвертирането в евро на показателите от активите и пасивите, деноминирани в чуждестранни валути, по пазарния обменен курс, преобладаващ в деня, за който се отнасят данните. Следва да се използват референтните обменни курсове на ЕЦБ (6).

| 2. | Движения на обменни курсове спрямо еврото, които се случват между отчетни дати в края на периоди, пораждат промени в стойността на активи и пасиви в чуждестранна валута, когато са изразени в евро. Тъй като тези промени представляват холдингови печалби/загуби и не са финансови трансакции, е необходимо да бъдат идентифицирани ефектите от оценката, така че те да могат да бъдат изключени от трансакциите. Корекции от преоценки поради промени в обменния курс могат също да съдържат промени в стойността, които произтичат от трансакции с активи/пасиви, т.е. реализирани печалби/загуби; в това отношение обаче съществуват различаващи се национални практики. |
| --- | --- |

2.

Движения на обменни курсове спрямо еврото, които се случват между отчетни дати в края на периоди, пораждат промени в стойността на активи и пасиви в чуждестранна валута, когато са изразени в евро. Тъй като тези промени представляват холдингови печалби/загуби и не са финансови трансакции, е необходимо да бъдат идентифицирани ефектите от оценката, така че те да могат да бъдат изключени от трансакциите. Корекции от преоценки поради промени в обменния курс могат също да съдържат промени в стойността, които произтичат от трансакции с активи/пасиви, т.е. реализирани печалби/загуби; в това отношение обаче съществуват различаващи се национални практики.

ЧАСТ 3

Корекции на потоците: специални характеристики на статистиката на балансовите показатели

Раздел 1:   Въведение

| 1. | В случая на статистика на балансовите показатели всяка НЦБ предоставя отделни данни за корекциите, обхващащи нейния собствен баланс и баланса на другите ПФИ. Корекции на баланса на ЕЦБ се изготвят също вътрешно от дирекция „Вътрешни финанси“ на ЕЦБ. НЦБ предоставят корекции за всички показатели относно баланса на ПФИ в съответствие с периодичността, посочена в член 3, параграф 2 от настоящите насоки. В рамките на този процес НЦБ могат да изчислят и/или направят приблизителни оценки на корекции за някои от разбивките, неотчитани от ПФИ, защото не се разглеждат като „минимални изисквания“ в таблица 1А от част 2 от приложение I към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33). Част 1 от приложение II към настоящите насоки посочва дали само „Прекласификации и други корекции“ или също „Корекции от преоценки“ е необходимо да се предоставят на ЕЦБ.
  Корекциите за движения в обменните курсове се изчисляват от ЕЦБ. Поради тази причина корекциите, предоставени от НЦБ във връзка със салда, деноминирани в чуждестранна валута, изключват ефекта на промените, които се дължат на обменния курс. ЕЦБ изчислява корекциите на обменните курсове, като се използват валутните пропорции, получени от разбивката на активи и пасиви по главните валути, които са представени в таблица 4 от част 3 от приложение I към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33). Подробният метод, използван от ЕЦБ за изчисляване на корекциите на обменните курсове, е представен в „Наръчник за балансовата статистика на ПФИ“ (Manual on MFI balance sheet statistics) на ЕЦБ. Когато НЦБ са в състояние да съставят по-точни корекции, те могат също да предадат тези корекции на ЕЦБ. |
| --- | --- |

1.

В случая на статистика на балансовите показатели всяка НЦБ предоставя отделни данни за корекциите, обхващащи нейния собствен баланс и баланса на другите ПФИ. Корекции на баланса на ЕЦБ се изготвят също вътрешно от дирекция „Вътрешни финанси“ на ЕЦБ. НЦБ предоставят корекции за всички показатели относно баланса на ПФИ в съответствие с периодичността, посочена в член 3, параграф 2 от настоящите насоки. В рамките на този процес НЦБ могат да изчислят и/или направят приблизителни оценки на корекции за някои от разбивките, неотчитани от ПФИ, защото не се разглеждат като „минимални изисквания“ в таблица 1А от част 2 от приложение I към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33). Част 1 от приложение II към настоящите насоки посочва дали само „Прекласификации и други корекции“ или също „Корекции от преоценки“ е необходимо да се предоставят на ЕЦБ.

Корекциите за движения в обменните курсове се изчисляват от ЕЦБ. Поради тази причина корекциите, предоставени от НЦБ във връзка със салда, деноминирани в чуждестранна валута, изключват ефекта на промените, които се дължат на обменния курс. ЕЦБ изчислява корекциите на обменните курсове, като се използват валутните пропорции, получени от разбивката на активи и пасиви по главните валути, които са представени в таблица 4 от част 3 от приложение I към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33). Подробният метод, използван от ЕЦБ за изчисляване на корекциите на обменните курсове, е представен в „Наръчник за балансовата статистика на ПФИ“ (Manual on MFI balance sheet statistics) на ЕЦБ. Когато НЦБ са в състояние да съставят по-точни корекции, те могат също да предадат тези корекции на ЕЦБ.

| 2. | Корекциите на потоци са предмет на същата система за двустранно счетоводно записване, както салдата. Във всички случаи корекциите имат кореспондиращ показател, който в много случаи е възможно да бъде „Капитал и резерви“ или „Други пасиви“, в зависимост от операцията и националните счетоводни правила. |
| --- | --- |

2.

Корекциите на потоци са предмет на същата система за двустранно счетоводно записване, както салдата. Във всички случаи корекциите имат кореспондиращ показател, който в много случаи е възможно да бъде „Капитал и резерви“ или „Други пасиви“, в зависимост от операцията и националните счетоводни правила.

| 3. | В контекста на рамката за съставяне на статистиката на балансовите показатели на ПФИ финансовите трансакции следва общо да бъдат измервани по стойността на трансакцията, която не е задължително да съвпада с цената, котирана на пазара, или със справедливата стойност на актива към момента на трансакцията. Стойността на трансакцията не включва такси за обслужване, хонорари, комисиони или други подобни плащания за предоставени услуги при осъществяването на трансакцията. |
| --- | --- |

3.

В контекста на рамката за съставяне на статистиката на балансовите показатели на ПФИ финансовите трансакции следва общо да бъдат измервани по стойността на трансакцията, която не е задължително да съвпада с цената, котирана на пазара, или със справедливата стойност на актива към момента на трансакцията. Стойността на трансакцията не включва такси за обслужване, хонорари, комисиони или други подобни плащания за предоставени услуги при осъществяването на трансакцията.

| 4. | Лихви по депозити, кредити и емитирани и държани дългови ценни книжа следва да се записват на начислена база, но никога не се записват като трансакция със съответния инструмент. За кредити и депозити това е гарантирано от изискването, посочено в част 2 от приложение II към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), начислените лихви по тези инструменти да се записват в „Други активи“ и „Други пасиви“. Регламентът обаче не съдържа правило относно третирането на начислената лихва по дългови ценни книжа, емитирани или държани от ПФИ. Всъщност начислената лихва често е вътрешно присъща на пазарните цени и е трудно да се разграничи от счетоводната цена, както е отчетена в статистическия баланс. От съображения за съгласуваност и трансгранична сравнимост на данните следва да се прилага следното правило:






  а) | ако начислената лихва е вътрешно присъща на счетоводната стойност, както е отчетена в статистическия баланс, тя следва да подлежи на корекция от преоценка. |
| --- | --- | --- |

4.

Лихви по депозити, кредити и емитирани и държани дългови ценни книжа следва да се записват на начислена база, но никога не се записват като трансакция със съответния инструмент. За кредити и депозити това е гарантирано от изискването, посочено в част 2 от приложение II към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), начислените лихви по тези инструменти да се записват в „Други активи“ и „Други пасиви“. Регламентът обаче не съдържа правило относно третирането на начислената лихва по дългови ценни книжа, емитирани или държани от ПФИ. Всъщност начислената лихва често е вътрешно присъща на пазарните цени и е трудно да се разграничи от счетоводната цена, както е отчетена в статистическия баланс. От съображения за съгласуваност и трансгранична сравнимост на данните следва да се прилага следното правило:

а)

ако начислената лихва е вътрешно присъща на счетоводната стойност, както е отчетена в статистическия баланс, тя следва да подлежи на корекция от преоценка.

| б) | ако начислената лихва е изключена от стойността на салдата на ценните книжа, към които се отнася в статистическия баланс, тя се класифицира като „Други активи“ или „Други пасиви“ и не се третира като корекция от преоценка. |
| --- | --- |

б)

ако начислената лихва е изключена от стойността на салдата на ценните книжа, към които се отнася в статистическия баланс, тя се класифицира като „Други активи“ или „Други пасиви“ и не се третира като корекция от преоценка.

Предложеното третиране също е отразено в изискванията за отчетност, установени в настоящите насоки (виж приложение II, част 4, раздел 3) (7).

Раздел 2:   Корекции от преоценки

1.   Отписвания/намалявания на стойността

| 1.1 | НЦБ отчитат пред ЕЦБ данни относно отписвания/намаления на стойността на кредити в съответствие с част 1 от приложение II. НЦБ се очаква да изпълнят изискванията на основата на данните, отчетени от ПФИ. По-специално НЦБ събират най-малко задължителните изисквания, посочени в таблица 1А от част 4 от приложение I към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), но могат също да събират допълнителни данни, които не са обхванати от такива минимални изисквания. За да предоставят пълен отчет пред ЕЦБ, от НЦБ се очаква да разпределят корекциите, като вземат предвид счетоводните правила относно „лошите кредити“ (8) и относителния кредитен риск на всеки сектор. Когато има недостатъчна информация за разпределяне на корекцията, тя може да се разбие по категориите на Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) на пропорционална основа, в зависимост от размера на позициите на салдата. |
| --- | --- |

1.1

НЦБ отчитат пред ЕЦБ данни относно отписвания/намаления на стойността на кредити в съответствие с част 1 от приложение II. НЦБ се очаква да изпълнят изискванията на основата на данните, отчетени от ПФИ. По-специално НЦБ събират най-малко задължителните изисквания, посочени в таблица 1А от част 4 от приложение I към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), но могат също да събират допълнителни данни, които не са обхванати от такива минимални изисквания. За да предоставят пълен отчет пред ЕЦБ, от НЦБ се очаква да разпределят корекциите, като вземат предвид счетоводните правила относно „лошите кредити“ (8) и относителния кредитен риск на всеки сектор. Когато има недостатъчна информация за разпределяне на корекцията, тя може да се разбие по категориите на Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) на пропорционална основа, в зависимост от размера на позициите на салдата.

| 1.2 | Намалявания на стойността, които са възникнали в случаите, когато кредитът е секюритизиран (или прехвърлен по друг начин), както и отписвания/намалявания на стойността на обслужвани кредити се отчитат пред ЕЦБ на базата на полагане на максимални усилия в съответствие с таблица 3 от част 1 от приложение II (9). |
| --- | --- |

1.2

Намалявания на стойността, които са възникнали в случаите, когато кредитът е секюритизиран (или прехвърлен по друг начин), както и отписвания/намалявания на стойността на обслужвани кредити се отчитат пред ЕЦБ на базата на полагане на максимални усилия в съответствие с таблица 3 от част 1 от приложение II (9).

2.   Корекции от преоценки поради промени в цените на ценни книжа

| 2.1 | Ценовите преоценки засягат само ограничен обхват от балансови показатели: в пасива, показателят „Емитирани дългови ценни книжа“, и в актива, „Държани дългови ценни книжа“, „Собствен капитал“ и „Акции/дялови единици в инвестиционни фондове“. На свой ред техните кореспондиращи показатели се разпределят основно към „Капитал и резерви“ или „Други пасиви“. Депозитите и кредитите имат фиксирани номинални стойности и затова не подлежат на ценови промени. Виж „Наръчник за балансовата статистика на ПФИ“ на ЕЦБ за подробно описание на връзките между ценовите преоценки и техните кореспондиращи записи. |
| --- | --- |

2.1

Ценовите преоценки засягат само ограничен обхват от балансови показатели: в пасива, показателят „Емитирани дългови ценни книжа“, и в актива, „Държани дългови ценни книжа“, „Собствен капитал“ и „Акции/дялови единици в инвестиционни фондове“. На свой ред техните кореспондиращи показатели се разпределят основно към „Капитал и резерви“ или „Други пасиви“. Депозитите и кредитите имат фиксирани номинални стойности и затова не подлежат на ценови промени. Виж „Наръчник за балансовата статистика на ПФИ“ на ЕЦБ за подробно описание на връзките между ценовите преоценки и техните кореспондиращи записи.

| 2.2 | В пасива преоценките за промени в цените на емитирани дългови ценни книжа остават извън „минималните изисквания“, изложени в Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) и така не са задължителни. В актива минималните изисквания за ценовите преоценки на държани ценни книжа обхващат само матуритетен сектор „над две години“; ако друга информация не е на разположение, може да се приеме, че те са равни на общата сума на корекции от преоценки на цените във връзка с държаните дългови ценни книжа, емитирани от всеки съответен сектор. |
| --- | --- |

2.2

В пасива преоценките за промени в цените на емитирани дългови ценни книжа остават извън „минималните изисквания“, изложени в Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) и така не са задължителни. В актива минималните изисквания за ценовите преоценки на държани ценни книжа обхващат само матуритетен сектор „над две години“; ако друга информация не е на разположение, може да се приеме, че те са равни на общата сума на корекции от преоценки на цените във връзка с държаните дългови ценни книжа, емитирани от всеки съответен сектор.

| 2.3 | Размерът и съдържанието на корекции от преоценки относно държаните ценни книжа зависи от метода за оценка, използван при съставянето на статистическия баланс. За целта на събирането на тези данни, НЦБ могат да подходят към отчетните единици по два начина. Един подход е да позволят на ПФИ да отчитат корекции от преоценки, които тогава се агрегират и предават на ЕЦБ. Алтернативно НЦБ могат да изискат от отчетните единици да отчитат директно наблюдаваните трансакции, от които НЦБ извличат корекциите от преоценки, които се предават (на агрегирана база) на ЕЦБ. „Наръчник за балансовата статистика на ПФИ“ предоставя задълбочено методологическо описание на двата подхода и съответстващите допустими методи за съставяне. |
| --- | --- |

2.3

Размерът и съдържанието на корекции от преоценки относно държаните ценни книжа зависи от метода за оценка, използван при съставянето на статистическия баланс. За целта на събирането на тези данни, НЦБ могат да подходят към отчетните единици по два начина. Един подход е да позволят на ПФИ да отчитат корекции от преоценки, които тогава се агрегират и предават на ЕЦБ. Алтернативно НЦБ могат да изискат от отчетните единици да отчитат директно наблюдаваните трансакции, от които НЦБ извличат корекциите от преоценки, които се предават (на агрегирана база) на ЕЦБ. „Наръчник за балансовата статистика на ПФИ“ предоставя задълбочено методологическо описание на двата подхода и съответстващите допустими методи за съставяне.

| 2.4 | НЦБ могат също да събират изискваната статистическа информация относно ценни книжа (например отчетна стойност по баланс, пазарна стойност, продажби и покупки) на база ценна книга по ценна книга и да извеждат агрегираната статистическа информация (включително данни относно корекции от преоценки на цените) в съответствие с минималните стандарти, посочени в Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33). |
| --- | --- |

2.4

НЦБ могат също да събират изискваната статистическа информация относно ценни книжа (например отчетна стойност по баланс, пазарна стойност, продажби и покупки) на база ценна книга по ценна книга и да извеждат агрегираната статистическа информация (включително данни относно корекции от преоценки на цените) в съответствие с минималните стандарти, посочени в Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33).

| 2.5 | По принцип НЦБ са ограничени до използването на горните методи. Могат обаче да се използват и други методи, ако са показали, че могат да доставят данни със сравнимо качество. |
| --- | --- |

2.5

По принцип НЦБ са ограничени до използването на горните методи. Могат обаче да се използват и други методи, ако са показали, че могат да доставят данни със сравнимо качество.

Раздел 3:   Месечни корекции на потоците — специални корекции

1.   Балансова статистика на ЕЦБ/НЦБ

| 1.1 | Изискванията за ЕЦБ/НЦБ са леко изменени в сравнение с изискванията на други ПФИ, за да се отразят дейностите на ЕЦБ/НЦБ. Някои показатели са премахнати, т.е. не се изискват данни за разбивката на репо сделките или депозитите с периоди на предизвестие. Добавени са други показатели, т.е. в пасива — „Кореспондираща статия на СПТ“, а в актива — „Злато и вземания в злато“ и „Вземания от права на тираж, СПТ, други“, тъй като салдата за тези показатели се изискват също в настоящите насоки. ЕЦБ/НЦБ предоставят данни за корекциите за всеки от тези показатели. |
| --- | --- |

1.1

Изискванията за ЕЦБ/НЦБ са леко изменени в сравнение с изискванията на други ПФИ, за да се отразят дейностите на ЕЦБ/НЦБ. Някои показатели са премахнати, т.е. не се изискват данни за разбивката на репо сделките или депозитите с периоди на предизвестие. Добавени са други показатели, т.е. в пасива — „Кореспондираща статия на СПТ“, а в актива — „Злато и вземания в злато“ и „Вземания от права на тираж, СПТ, други“, тъй като салдата за тези показатели се изискват също в настоящите насоки. ЕЦБ/НЦБ предоставят данни за корекциите за всеки от тези показатели.

| 1.2 | ЕЦБ/НЦБ предоставят корекции съгласно процедурите, предвидени по-горе. Могат да се установят обаче някои изменения:






  — | „Прекласификации и други корекции“: не всички източници на корекции са относими; например „Промени в състава на отчитащия се сектор“ не са приложими. В дерогация от общата насока, по-нисък праг от 5 млн. евро, определен в този случай, за да се гарантира точност на потоците в балансите на НЦБ, |
| --- | --- | --- |

1.2

ЕЦБ/НЦБ предоставят корекции съгласно процедурите, предвидени по-горе. Могат да се установят обаче някои изменения:

—

„Прекласификации и други корекции“: не всички източници на корекции са относими; например „Промени в състава на отчитащия се сектор“ не са приложими. В дерогация от общата насока, по-нисък праг от 5 млн. евро, определен в този случай, за да се гарантира точност на потоците в балансите на НЦБ,

| — | корекции от преоценки, които се дължат на промени както в цените, така и в обменните курсове: прилагат се общите разпоредби, освен по отношение на ЕЦБ, на която е позволено да отчита директно корекциите на обменните курсове на базата на счетоводни данни. |
| --- | --- |

—

корекции от преоценки, които се дължат на промени както в цените, така и в обменните курсове: прилагат се общите разпоредби, освен по отношение на ЕЦБ, на която е позволено да отчита директно корекциите на обменните курсове на базата на счетоводни данни.

2.   Фондове на паричния пазар

| 2.1 | Когато изпълняват своите отчетни задължения по отношение на „Прекласификации и други корекции“ и „Корекции от преоценки“, НЦБ включват данни за корекциите относно фондовете на паричния пазар (ФПП). Тези корекции също се отчитат отделно за ФПП в съответствие със специално изготвената тримесечна отчетна схема. |
| --- | --- |

2.1

Когато изпълняват своите отчетни задължения по отношение на „Прекласификации и други корекции“ и „Корекции от преоценки“, НЦБ включват данни за корекциите относно фондовете на паричния пазар (ФПП). Тези корекции също се отчитат отделно за ФПП в съответствие със специално изготвената тримесечна отчетна схема.

| 2.2 | Член 9, параграф 3 от Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) предвижда, че НЦБ могат да предоставят дерогации на някои или всички ФПП по отношение на отчитането на корекции от преоценки. В тези случаи от НЦБ се очаква въпреки това да предоставят информация на база на полагане на максимални усилия, особено когато сумите са значителни. |
| --- | --- |

2.2

Член 9, параграф 3 от Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) предвижда, че НЦБ могат да предоставят дерогации на някои или всички ФПП по отношение на отчитането на корекции от преоценки. В тези случаи от НЦБ се очаква въпреки това да предоставят информация на база на полагане на максимални усилия, особено когато сумите са значителни.

| 2.3 | Изчисляването на корекции от преоценки на цените относно активи на ФПП следва общата процедура, приложима за всички ПФИ. В пасива положителни промени в стойността на акции/дялови единици във ФПП традиционно са считани за трансакции, паралелно на плащането (за разлика от начисляването) на лихви по депозити, което означава, че кореспондиращата позиция на преоценките в актива не би била „Акции/дялови единици във фондове на паричния пазар“, а „Други пасиви“. По отношение обаче на случаи, при които се понижават цените на акции/дялови единици във ФПП в резултат на загуби по активите на фонда, това не може да бъде сравнено с лихвени плащания. На този фон таблица 1А от част 4 от приложение I към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) включва изисквания относно ценовите преоценки на акции/дялови единици във ФПП; от НЦБ се изисква да използват този показател, за да балансират ценовите преоценки в актива, когато е относимо. Разпределянето следва да бъде изпълнено по начин, че да обхване само действителните ценови преоценки, които са отразени като промени в стойността на акции/дялови единици във ФПП. |
| --- | --- |

2.3

Изчисляването на корекции от преоценки на цените относно активи на ФПП следва общата процедура, приложима за всички ПФИ. В пасива положителни промени в стойността на акции/дялови единици във ФПП традиционно са считани за трансакции, паралелно на плащането (за разлика от начисляването) на лихви по депозити, което означава, че кореспондиращата позиция на преоценките в актива не би била „Акции/дялови единици във фондове на паричния пазар“, а „Други пасиви“. По отношение обаче на случаи, при които се понижават цените на акции/дялови единици във ФПП в резултат на загуби по активите на фонда, това не може да бъде сравнено с лихвени плащания. На този фон таблица 1А от част 4 от приложение I към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) включва изисквания относно ценовите преоценки на акции/дялови единици във ФПП; от НЦБ се изисква да използват този показател, за да балансират ценовите преоценки в актива, когато е относимо. Разпределянето следва да бъде изпълнено по начин, че да обхване само действителните ценови преоценки, които са отразени като промени в стойността на акции/дялови единици във ФПП.

3.   Пасиви (и активи) на „Държавно управление“

Данни за салдата се събират по отношение на пасивите и активите на „Държавно управление“ по депозити. За целите на събирането на трансакции, данните за корекции по принцип се предоставят също в съответствие с изискванията, установени за балансовата статистика на ПФИ. На практика е малко вероятно да настъпят промени, различни от трансакции, т.е. дължащи се на промени в обменните курсове или пазарните цени. Тези данни се отчитат, както е посочено в част 3 от приложение II.

4.   Поясняващи позиции

Данни за салда за разбивката на дългови ценни книжа, емитирани от ПФИ според постоянното пребиваване на титулярите, се събират за изчисляването на паричните агрегати. За да се извлекат трансакциите, корекциите от прекласификации, корекциите на обменните курсове и корекциите от преоценки се изчисляват за тези допълнителни показатели. Тези данни се отчитат, както е посочено в част 4 от приложение II.

Раздел 4:   Изчисляване на корекции на потоци относно тримесечни изисквания за отчетност

| 1. | Процедурата за изчисляване на тримесечие на трансакциите за балансовите показатели по таблица 2 от част 3 от приложение I към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) е подобна на тази за извличане на месечни трансакции за балансовите показатели по таблица 1 от част 2 от приложение I към същия регламент. Корекциите на потоци се изчисляват в съответствие със следните принципи:






  а) | Когато дадена корекция се предоставя за таблица 1, тя може да засегне показателите на разбивката, съдържащи се в таблица 2. Следва да се осигури съответствие между двата набора от данни, т.е. сумата на месечните корекции е равна на тримесечната корекция. Ако е установен праг за тримесечните корекции или тримесечните корекции не могат да се установят напълно или в същата степен на изчерпателност както месечната корекция, корекцията се изчислява така, че да се избегнат несъответствията с корекцията, отчетена по отношение на месечните данни. |
| --- | --- | --- |

1.

Процедурата за изчисляване на тримесечие на трансакциите за балансовите показатели по таблица 2 от част 3 от приложение I към Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) е подобна на тази за извличане на месечни трансакции за балансовите показатели по таблица 1 от част 2 от приложение I към същия регламент. Корекциите на потоци се изчисляват в съответствие със следните принципи:

а)

Когато дадена корекция се предоставя за таблица 1, тя може да засегне показателите на разбивката, съдържащи се в таблица 2. Следва да се осигури съответствие между двата набора от данни, т.е. сумата на месечните корекции е равна на тримесечната корекция. Ако е установен праг за тримесечните корекции или тримесечните корекции не могат да се установят напълно или в същата степен на изчерпателност както месечната корекция, корекцията се изчислява така, че да се избегнат несъответствията с корекцията, отчетена по отношение на месечните данни.

| б) | По отношение на „Ценовата преоценка на ценни книжа“, несъответствие между месечните и тримесечните корекции може да възникне в зависимост от подхода, който е използван, за да се извлекат корекциите. „Наръчник за балансовата статистика на ПФИ“ предоставя подробни насоки относно процедурата, която да се използва в тези случаи, за да се осигури съответствие между месечни и тримесечни корекции. |
| --- | --- |

б)

По отношение на „Ценовата преоценка на ценни книжа“, несъответствие между месечните и тримесечните корекции може да възникне в зависимост от подхода, който е използван, за да се извлекат корекциите. „Наръчник за балансовата статистика на ПФИ“ предоставя подробни насоки относно процедурата, която да се използва в тези случаи, за да се осигури съответствие между месечни и тримесечни корекции.

| в) | Корекции могат да бъдат необходими за тримесечните таблици, дори и ако не се отчита корекция в таблица 1. Такъв е случаят, когато се прави прекласификация на тримесечното ниво на подробност, но тя е анулирана на по-агрегираното месечно ниво. Това може също да се приложи за „Корекции от преоценки“, когато различните компоненти на даден месечен показател се движат в различни посоки. В тези случаи също се осигурява съответствие между месечните и тримесечните данни. |
| --- | --- |

в)

Корекции могат да бъдат необходими за тримесечните таблици, дори и ако не се отчита корекция в таблица 1. Такъв е случаят, когато се прави прекласификация на тримесечното ниво на подробност, но тя е анулирана на по-агрегираното месечно ниво. Това може също да се приложи за „Корекции от преоценки“, когато различните компоненти на даден месечен показател се движат в различни посоки. В тези случаи също се осигурява съответствие между месечните и тримесечните данни.

Същите принципи се прилагат за извличането на корекции на потоците за допълнителните показатели, събирани съгласно изискванията на части 3 и 4 от приложение II.

| 2. | Степента, в която НЦБ предоставят корекции за тримесечната статистика, зависи от тяхната способност да установяват или извършат приблизителна оценка с разумна степен на точност на подробната секторна класификация/класификация по инструменти на съществуващите месечни корекции. Информация по отношение на „Прекласификации и други корекции“ обикновено е налице. По-специално НЦБ обичайно имат достатъчно подробна информация, за да разпределят лесно големи еднократни корекции (например прекласификация, дължаща се на грешка в отчитането) по конкретни тримесечни показатели. По същия начин тримесечни корекции, дължащи се на промени в отчетните единици, не водят до затруднения за НЦБ. По отношение на „Корекции от преоценки“ често е по-трудно да се получат данни за отписвания на стойността и ценови преоценки поради липсата на подходящи разбивки в първоначалните източници на данни. Очаква се, че „Корекции от преоценки“ се основават, най-малкото отчасти, на прилагането на приблизителни оценки. Предоставянето на приблизителни оценки се съпровожда с пояснителни бележки относно използвания метод (например липсващите разбивки се оценяват приблизително на пропорционална база чрез използването на данни за салда). |
| --- | --- |

2.

Степента, в която НЦБ предоставят корекции за тримесечната статистика, зависи от тяхната способност да установяват или извършат приблизителна оценка с разумна степен на точност на подробната секторна класификация/класификация по инструменти на съществуващите месечни корекции. Информация по отношение на „Прекласификации и други корекции“ обикновено е налице. По-специално НЦБ обичайно имат достатъчно подробна информация, за да разпределят лесно големи еднократни корекции (например прекласификация, дължаща се на грешка в отчитането) по конкретни тримесечни показатели. По същия начин тримесечни корекции, дължащи се на промени в отчетните единици, не водят до затруднения за НЦБ. По отношение на „Корекции от преоценки“ често е по-трудно да се получат данни за отписвания на стойността и ценови преоценки поради липсата на подходящи разбивки в първоначалните източници на данни. Очаква се, че „Корекции от преоценки“ се основават, най-малкото отчасти, на прилагането на приблизителни оценки. Предоставянето на приблизителни оценки се съпровожда с пояснителни бележки относно използвания метод (например липсващите разбивки се оценяват приблизително на пропорционална база чрез използването на данни за салда).

ЧАСТ 4

Корекции на потоците: специални характеристики на статистиката на инвестиционните фондове

Раздел 1:   Въведение

| 1. | За статистиката на инвестиционните фондове НЦБ предоставят корекции от преоценки, обхващащи както преоценки, които се дължат на промени в цената и обменния курс, така и корекции от прекласификации за всички показатели на баланса на инвестиционните фондове в съответствие с периодичността, посочена в член 19. В рамките на този процес НЦБ могат да изчислят и/или направят приблизителни оценки на корекциите за някои от разбивките, неотчитани от инвестиционните фондове, защото не се разглеждат като „минимални изисквания“ в таблици 3 от част 3 от приложение I към Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38). |
| --- | --- |

1.

За статистиката на инвестиционните фондове НЦБ предоставят корекции от преоценки, обхващащи както преоценки, които се дължат на промени в цената и обменния курс, така и корекции от прекласификации за всички показатели на баланса на инвестиционните фондове в съответствие с периодичността, посочена в член 19. В рамките на този процес НЦБ могат да изчислят и/или направят приблизителни оценки на корекциите за някои от разбивките, неотчитани от инвестиционните фондове, защото не се разглеждат като „минимални изисквания“ в таблици 3 от част 3 от приложение I към Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38).

| 2. | Корекциите на потоци са предмет на същата система за двустранно счетоводно записване, както салдата. Във всички случаи корекциите имат кореспондиращ показател, който в много случаи е вероятно да бъде „Емитирани акции/дялови единици в инвестиционен фонд“ или „Други пасиви“, в зависимост от операцията или местните счетоводни правила. |
| --- | --- |

2.

Корекциите на потоци са предмет на същата система за двустранно счетоводно записване, както салдата. Във всички случаи корекциите имат кореспондиращ показател, който в много случаи е вероятно да бъде „Емитирани акции/дялови единици в инвестиционен фонд“ или „Други пасиви“, в зависимост от операцията или местните счетоводни правила.

| 3. | По правило се дават следните указания за стойностите на трансакциите на депозити/кредити и ценни книжа. Стойността на трансакцията на депозити/кредити и ценни книжа изключва такси и др. Стойността на трансакцията на депозит/кредит изключва начислената лихва, която подлежи на получаване/плащане, но която все още не е получена или платена. Вместо това начислената лихва по депозити/кредити се записва в „Други активи“ или „Други пасиви“, както е уместно.
  Начислената лихва по притежавани и емитирани ценни книжа се включва в данните за салдото относно ценни книжа и в стойността на трансакцията. |
| --- | --- |

3.

По правило се дават следните указания за стойностите на трансакциите на депозити/кредити и ценни книжа. Стойността на трансакцията на депозити/кредити и ценни книжа изключва такси и др. Стойността на трансакцията на депозит/кредит изключва начислената лихва, която подлежи на получаване/плащане, но която все още не е получена или платена. Вместо това начислената лихва по депозити/кредити се записва в „Други активи“ или „Други пасиви“, както е уместно.

Начислената лихва по притежавани и емитирани ценни книжа се включва в данните за салдото относно ценни книжа и в стойността на трансакцията.

Раздел 2:   Корекции от преоценки

| 1. | Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38) позволява гъвкавост по отношение на вида на данните, които са необходими за изчисляване на корекциите от преоценки на активите и пасивите, и формата, в която тези данни се събират и съставят. НЦБ са свободни да взимат решение относно метода. |
| --- | --- |

1.

Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38) позволява гъвкавост по отношение на вида на данните, които са необходими за изчисляване на корекциите от преоценки на активите и пасивите, и формата, в която тези данни се събират и съставят. НЦБ са свободни да взимат решение относно метода.

| 2. | Съществуват следните две възможности за изготвяне на корекции от преоценки на ценни книжа, събирани на база ценна книга по ценна книга:






  — | Инвестиционните фондове да отчитат ценна книга по ценна книга информация, която позволява на НЦБ да изготвят корекции от преоценки: Инвестиционните фондове отчитат на НЦБ на база ценна книга по ценна книга информацията, изисквана по параграфи 1, 2 и 4 от таблица 2 от част 3 към приложение I на Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38). Тази информация позволява на НЦБ да получат точна информация за „Корекции от преоценки“, които се представят на ЕЦБ. Когато се следва тази възможност, НЦБ могат да изготвят „Корекции от преоценки“ в съответствие с общия за Евросистемата метод, т.е. „метода за извличане на потоци“, описан в Наръчника за инвестиционни фондове, съпровождащ регламента, |
| --- | --- | --- |

2.

Съществуват следните две възможности за изготвяне на корекции от преоценки на ценни книжа, събирани на база ценна книга по ценна книга:

—

Инвестиционните фондове да отчитат ценна книга по ценна книга информация, която позволява на НЦБ да изготвят корекции от преоценки: Инвестиционните фондове отчитат на НЦБ на база ценна книга по ценна книга информацията, изисквана по параграфи 1, 2 и 4 от таблица 2 от част 3 към приложение I на Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38). Тази информация позволява на НЦБ да получат точна информация за „Корекции от преоценки“, които се представят на ЕЦБ. Когато се следва тази възможност, НЦБ могат да изготвят „Корекции от преоценки“ в съответствие с общия за Евросистемата метод, т.е. „метода за извличане на потоци“, описан в Наръчника за инвестиционни фондове, съпровождащ регламента,

| — | Инвестиционните фондове отчитат пряко на НЦБ трансакциите на база ценна книга по ценна книга: Инвестиционните фондове отчитат общите суми на покупките и продажбите на ценни книжа, които са получени през отчетния период, както е посочено в параграфи 1 и 3 на таблица 2 от част 3 от приложение I от Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38), на база ценна книга по ценна книга. НЦБ изчисляват „Корекции от преоценки“, като вземат резултата от разликата между салдата в края на периода, изключвайки трансакциите, и предоставят корекциите от преоценки на ЕЦБ в съответствие с настоящите насоки. |
| --- | --- |

—

Инвестиционните фондове отчитат пряко на НЦБ трансакциите на база ценна книга по ценна книга: Инвестиционните фондове отчитат общите суми на покупките и продажбите на ценни книжа, които са получени през отчетния период, както е посочено в параграфи 1 и 3 на таблица 2 от част 3 от приложение I от Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38), на база ценна книга по ценна книга. НЦБ изчисляват „Корекции от преоценки“, като вземат резултата от разликата между салдата в края на периода, изключвайки трансакциите, и предоставят корекциите от преоценки на ЕЦБ в съответствие с настоящите насоки.

| 3. | За активи и пасиви, различни от ценни книжа, или за тези ценни книжа, които не се събират на база ценна книга по ценна книга, съществуват следните две възможности за изготвяне на корекции от преоценки:






  — | Инвестиционните фондове отчитат агрегирани корекции: Инвестиционните фондове отчитат корекциите, приложими за всеки показател, отразявайки промените в стойността, дължащи се на промени в цените и обменния курс (10). НЦБ, които изберат този метод, агрегират корекциите, отчетени от инвестиционните фондове за представянето на данни на ЕЦБ. |
| --- | --- | --- |

3.

За активи и пасиви, различни от ценни книжа, или за тези ценни книжа, които не се събират на база ценна книга по ценна книга, съществуват следните две възможности за изготвяне на корекции от преоценки:

—

Инвестиционните фондове отчитат агрегирани корекции: Инвестиционните фондове отчитат корекциите, приложими за всеки показател, отразявайки промените в стойността, дължащи се на промени в цените и обменния курс (10). НЦБ, които изберат този метод, агрегират корекциите, отчетени от инвестиционните фондове за представянето на данни на ЕЦБ.

| — | Инвестиционните фондове отчитат агрегирани трансакции: Инвестиционните фондове сумират трансакциите през месеца и изпращат на НЦБ данни за стойността на покупките и продажбите. НЦБ, които получават данни за трансакциите, изчисляват „Корекции от преоценки“ като резултат от разликата между салдата и трансакциите и представят корекцията от преоценки на ЕЦБ в съответствие с настоящите насоки. |
| --- | --- |

—

Инвестиционните фондове отчитат агрегирани трансакции: Инвестиционните фондове сумират трансакциите през месеца и изпращат на НЦБ данни за стойността на покупките и продажбите. НЦБ, които получават данни за трансакциите, изчисляват „Корекции от преоценки“ като резултат от разликата между салдата и трансакциите и представят корекцията от преоценки на ЕЦБ в съответствие с настоящите насоки.

ЧАСТ 5

Корекции на потоците: специални характеристики на статистиката на финансови предприятия за секюритизация

Раздел 1:   Въведение

За статистика на финансови предприятия за секюритизация НЦБ предоставят трансакции за всички показатели относно баланса на финансови предприятия за секюритизация в съответствие с член 20. Отчетните единици — финансови предприятия за секюритизация предоставят трансакциите, както е определено в част 3 от приложение II към Регламент (ЕС) No 1075/2013 (ЕЦБ/2013/40), пряко на съответната НЦБ, или алтернативно отчетните единици могат вместо това да предоставят след споразумение с НЦБ корекции от преоценки и други промени в обема, които да позволят на НЦБ да извличат трансакции в съответствие с принципите, изложени в настоящото приложение.

Раздел 2:   Отписвания/намалявания на стойността

| 1. | НЦБ отчитат пред ЕЦБ данни относно отписвания/намалявания на стойността на секюритизирани кредити, в съответствие с член 20. Отписвания/намалявания на стойността, признати по времето, когато кредитът е продаден или прехвърлен на трета страна, се включват също, ако могат да бъдат установени. |
| --- | --- |

1.

НЦБ отчитат пред ЕЦБ данни относно отписвания/намалявания на стойността на секюритизирани кредити, в съответствие с член 20. Отписвания/намалявания на стойността, признати по времето, когато кредитът е продаден или прехвърлен на трета страна, се включват също, ако могат да бъдат установени.

| 2. | Вместо да предоставят данни за отписвания/намалявания на стойността, отчетните единици могат съгласувано със съответната НЦБ да предоставят друга информация, която позволява на НЦБ да извлече необходимите данни за отписвания/намалявания на стойността. |
| --- | --- |

2.

Вместо да предоставят данни за отписвания/намалявания на стойността, отчетните единици могат съгласувано със съответната НЦБ да предоставят друга информация, която позволява на НЦБ да извлече необходимите данни за отписвания/намалявания на стойността.

---

(1)  Това определение е в съответствие с ЕСС 2010 и други международни статистически стандарти.

(2)  Независимо от това в случая на статистиката на инвестиционните фондове Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38) изисква отделно отчитане на ново емитиране и обратно изкупване на акции/дялови единици в инвестиционни фондове през отчетния месец.

(3)  Определението и класификацията на „Други промени“ е до голяма степен в съответствие с ЕСС 2010. „Прекласификации и други корекции“ съответства предимно на „Други изменения в обема на активите и пасивите“ (К.1—К.16, виж параграфи 6.03—25), докато „Преоценки“ може да се отнесе към „Номинални холдингови печалби и загуби“ (К.7, виж параграфи 6.26—64). За статистиката на балансовите показатели важно отклонение се отнася до включването на „Отписвания на кредити“ в рамките на „Преоценки“ (и специално като преоценки, дължащи се на промени на цените), докато в ЕСС 2010 те се разглеждат обичайно като „Други изменения в обема“ (параграф 6.14), с изключението на загуби, реализирани при продажбата на кредити; тези загуби, които са равни на разликата между цената на трансакцията и балансовата стойност на кредитите, следва да бъдат записани като преоценка (параграф 6.58). Включването на „Отписвания на кредити“ в рамките на „Преоценки“ се отклонява също от правилата на международната инвестиционна позиция (МИП). В МИП те се разглеждат като „Други корекции“, а не като „Промени в цените или обменния курс“. За статистика на инвестиционни фондове не се изискват „отписвания/намалявания на стойността“.

(4)  Корекциите, отнасящи се за баланса на ЕЦБ, се отчитат от генерална дирекция „Администрация“ на ЕЦБ.

(5)  Този критерий се прилага за гранични случаи. Например учредяването на нова банка, която поема операциите, изпълнявани преди това от представителен офис, действащ от името на нерезидентна банка, води до транзакционен поток, който не е изключен от статистическия поток.

(6)  Виж прессъобщение на ЕЦБ „Setting-up of common market standards“ от 8 юли 1998 г., достъпно на уебсайта на ЕЦБ www.ecb.europa.eu.

(7)  Третирането на начислената лихва в статистиката на баланса на ПФИ се отклонява от ЕСС 2010, която предвижда, че „лихвата за кредитора се записва като непрекъснато натрупваща се с течение на времето и се изчислява върху размера на неуредената главница“ и специално като трансакция в рамките на финансовия инструмент, за който се отнася, така че трансакцията да съответства на дохода от лихви по нефинансови сметки (параграф 5.43). В платежния баланс и МИП, начисленията се записват в съответната категория на инструмента.

(8)  Това са кредити, чието погасяване е просрочено или за които е установено по друг начин, че са частично или изцяло с влошено качество в съответствие с определението за неизпълнение в член 178 от Регламент (ЕС) No 575/2013.

(9)  Отписвания/намалявания на стойността на кредити, обслужвани от ПФИ, могат да възникнат, тъй като кредитите продължават да подлежат на балансово записване или по отделна сметка на ПФИ, или по групова сметка, и данните за обслужването, които се отчитат пред НЦБ, се вземат от там. Отписвания/намалявания на стойността могат също да възникнат и когато предоставящото услуги лице е задължено да посочи салдото на намаления главен кредит за кредити с влошено качество, за да е в съответствие със споразуменията с инвеститори.

(10)  В съответствие с приложение III към Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38), НЦБ събират от инвестиционните фондове данните за преоценки, които се дължат на промени в цената или обменния курс или алтернативно НЦБ събират от инвестиционните фондове единствено данните за преоценки, които се дължат на промени в цената и необходимите данни, които обхващат най-малко разбивка по валути в британски лири, щатски долари, японски йени и швейцарски франкове, за да се изготвят преоценките, които се дължат на промени на обменния курс.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ V

СПИСЪК НА ИНСТИТУЦИОНАЛНИ ЕДИНИЦИ ЗА СТАТИСТИЧЕСКИ ЦЕЛИ

ЧАСТ 1

Съотнасяне на списъка на атрибутите на Регистъра на база данни за институции и клонове на ЕСЦБ (RIAD) спрямо специфични набори от данни, поддържани за статистически цели

| Attribute name (1) | Приложимо в контекста на списъка на |
| --- | --- |
| Парично-финансови институции | Инвестиционни фондове | Финансови предприятия за секюритизация | Институции от значение за статистиката на плащанията (2) |
| Вид | Честота на актуализация | Вид | Честота на актуализация | Вид | Честота на актуализация | Вид | Честота на актуализация |
| ‘Non-industry’ IDs | | | | | | | | |
| — | RIAD code |

Attribute name (1)

Приложимо в контекста на списъка на

Парично-финансови институции

Инвестиционни фондове

Финансови предприятия за секюритизация

Институции от значение за статистиката на плащанията (2)

Вид

Честота на актуализация

Вид

Честота на актуализация

Вид

Честота на актуализация

Вид

Честота на актуализация

‘Non-industry’ IDs

—

RIAD code

M

d

M

q

M

q

M

a

| — | Nationals business register |
| --- | --- |

—

Nationals business register

Е

d

Е

q

Е

q

O

a

| — | EGR code |
| --- | --- |

—

EGR code

Е

d

Е

q

| — | LEI (ако е наличен) |
| --- | --- |

—

LEI (ако е наличен)

M

d

M

q

M

q

M

a

‘Industry’ IDs

| — | BIC |
| --- | --- |

—

BIC

Е

d

| — | ISINs |
| --- | --- |

—

ISINs

Е

d

M

q

M

q

Name

M

d

M

q

M

q

M

a

Country of residence

M

d

M

q

M

q

M

a

Address

M

d

M

q

M

q

M

a

Area code

M

d

M

q

M

q

M

a

Legal form

Е

d

Е

q

Е

q

Е

a

Flag Listed

M

d

M

q

M

q

O

a

Flag Supervised

M

d

M

q

M

q

M

a

Reporting requirements

Е

d

Е

q

Е

q

Е

a

Type of licence

M

d

M

q

M

q

O

a

Capital variability

M

q

UCITS compliance

M

q

Legal set-up

M

q

Flag Sub-fund

M

q

Nature of securitisation

M

q

Flag E-money issuer - licence

M

a

Flag E-money issuer - business

M

a

Flag Payment service provider -licence

M

a

Flag Payment service provider - business

M

a

Flag Payment system operator

M

a

Comment

O

d

O

q

O

q

O

a

NACE code

M

d

M

q

M

q

Е

a

Total employment

Е

a

O

a

Е

a

O

a

Total solo balance sheet (ECB Regulation)

M

a

Е

a

Е

a

Net assets, net asset value

Е

a

M

a

ESA 2010

M

d

M

q

M

q

M

a

Sub-sector type

M

d

M

q

M

q

M

a

Birth date

O

d

O

q

O

q

O

a

Closure date

M

d

M

q

M

q

M

a

Flag Activity status

M

d

M

q

M

q

M

a

Минимални референтни данни (1) изисквани за

Originator of FVC

M

q

Management company

M

q

M

q

Headquarter of branch

M

d

M (задължително), E (насърчително), O (незадължително), празно (не приложимо)

Честота: a (годишно), q (тримесечно), m (месечно) d (дневно/веднага след настъпване на промяна).

Срокове: за годишни данни — един месец след референтните данни (ако не е посочено другаде).

ЧАСТ 2

Видове отношения между организационни единици

| | Вид | Честота на актуализация |
| --- | --- | --- |
| 1. | Организационни отношения с предприятие |

Вид

Честота на актуализация

1.

Отношение между правна(и) единица(и) и предприятие.

O

—

| 2. | Отношения с група предприятия |
| --- | --- |

2.

Отношение на контрол

E (3)

q

Отношение на собственост

E (3)

q

| 3. | Други отношения |
| --- | --- |

3.

Връзка между „инициатор“ и неговото финансово предприятие за секюритизация

M

q

Връзка между „управляващо дружество“ и неговото финансово предприятие за секюритизация/инвестиционен фонд

M

q

Връзка между „нерезидентен клон“ и неговото „главно управление“

M

d

Връзка между „подфонд“ и „централен фонд“

M

q

Връзка с предшественик/наследник в случай на поглъщане/разделяне

M

d / q

ЧАСТ 3

Дефиниции и прецизиране на инструкции за отчетност

| RIAD code | Уникален идентификационен код за всяка организационна единица в RIAD, състоящ от две части: „host“ и „id“.
  Стойностите за двете части в комбинация осигуряват, че този първичен ключ е уникален:






  — | Двуцифрени ISO-3166 кодове на държави, |
| --- | --- | --- |

RIAD code

Уникален идентификационен код за всяка организационна единица в RIAD, състоящ от две части: „host“ и „id“.

Стойностите за двете части в комбинация осигуряват, че този първичен ключ е уникален:

—

Двуцифрени ISO-3166 кодове на държави,

| — | свободен ред. |
| --- | --- |

—

свободен ред.

[задължителен показател за създаване на лице в RIAD]

Alias identifiers

Отворен списък на множество от идентификационни кодове, състоящи се от идентификатори, които може да се придържат към даден отраслов (полуотраслов) стандарт или да не се придържат към такъв. Тъй като може да включва същински „национални“ кодове, целият списък не е задължителен за всички институции, предоставящи данни. Примери са кодове на национални търговски регистри, код на EuroGroups Register, LEI: Идентификационен код на правния субект (ако е наличен) BIC код.

За да бъдат използвани при обмена на данни между НЦБ и RIAD, идентификаторите се регистрират в специфична номенклатура на системата.

ISIN

„Международен идентификационен номер на ценни книжа“, както е определен в ISO 6166. ISIN кодът се появява в RIAD по два начина:

| — | в случая на инвестиционни фондове и финансови предприятия за секюритизация изискванията за отчетност включват задължението да отчитат (всички) непогасени (неизкупени обратно) ценни книжа, емитирани от финансово предприятие. |
| --- | --- |

—

в случая на инвестиционни фондове и финансови предприятия за секюритизация изискванията за отчетност включват задължението да отчитат (всички) непогасени (неизкупени обратно) ценни книжа, емитирани от финансово предприятие.

| — | тъй като всяка ценна книга, емитирана от предприятие, еднакво идентифицира лицето по уникален начин, всеки отделен ISIN код на емитирани (и вероятно) котирани акции или други непогасени дългови ценни книжа могат да бъдат използвани за да идентифицират самата организационна единица. |
| --- | --- |

—

тъй като всяка ценна книга, емитирана от предприятие, еднакво идентифицира лицето по уникален начин, всеки отделен ISIN код на емитирани (и вероятно) котирани акции или други непогасени дългови ценни книжа могат да бъдат използвани за да идентифицират самата организационна единица.

Name

Пълно наименование по регистрация, включително обозначение на правния статут на дружеството (напр. Plc, Ltd, SpA и др.).

Country of residence

Държава по правно учредяване или регистрация.

[задължителен показател за създаване на лице в RIAD]

Address

Подробности за местоположението на организационна единица; когато е приложимо, се състои от четири части:

City

| — | градът по местоположение, |
| --- | --- |

—

градът по местоположение,

Address

| — | наименованието на улицата и номера на сградата, |
| --- | --- |

—

наименованието на улицата и номера на сградата,

Postal code

| — | пощенският код, като се използват условните обозначения на националните пощенски системи, |
| --- | --- |

—

пощенският код, като се използват условните обозначения на националните пощенски системи,

Postal box

| — | номерът на пощенската кутия, като се използват националните системи за номериране на пощенска кутия. |
| --- | --- |

—

номерът на пощенската кутия, като се използват националните системи за номериране на пощенска кутия.

Area code

Географска класификация, изисквана за статистически цели.

Legal form

Областта на приложимите правни форми следва индивидуални национални номенклатури, които е нужно да бъдат регистрирани в RIAD, преди да могат да бъдат използвани в обмена на данни от която и да е НЦБ, предоставяща данни.

Flag Listed (4)

Обозначение, посочващо дали организационна единица е котирана на борса (местна или в чужбина) или нейните акции се търгуват на борса; в обратния смисъл може да бъде използвано, за да посочва прекратяване котирането на борса на дадено лице.

Flag Supervised (4)

Обозначение, показващо дали дадено лице подлежи на някой надзорен режим, поверен на национален и/или наднационални органи.

Reporting requirements

Отворени номенклатури, които могат да бъдат използвани за записване в централен регистър, когато дадено лице подлежи на национални и/или наднационални изисквания за отчетност; едно лице може да бъде обект на множество изисквания.

Областта на приложимите индивидуални национални номенклатури, които е нужно да бъдат регистрирани в RIAD, преди да могат да бъдат използвани в обмена на данни от някоя НЦБ, предоставяща данни.

Type of licence

Атрибут, показващ ако дадено лице притежава (специфичен) лиценз, сертифициран от национални и/или наднационални органи.

Подробни национални номенклатури могат да бъдат регистрирани в RIAD, за да позволят идентификацията на специфични лицензионни режими/рамки.

Capital variability

Тази променлива посочва ограничения върху сумата на акциите, които фондът може да емитира, т.е. дали представлява фонд от отворен тип или фонд от затворен тип.

UCITS compliance

Обозначения, посочващо дали фонд съответства на предприятие за колективно инвестиране в прехвърляеми ценни книжа (ПКИПЦК).

Legal set-up

Тази променлива посочва правната форма, която може да приеме инвестиционен фонд.

Sub-fund

Тази променлива посочва дали инвестиционен фонд е подфонд.

Nature of securitisation

Тази променлива посочва вида на секюритизацията, извършена от финансово предприятие за секюритизация.

Flag E-money issuer - licence (4)

Обозначение, показващо дали дадено лице притежава специфичен лиценз за „издател на електронни пари“ (съгласно член 2 от Директива 2009/110/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (1)).

Flag E-money issuer - business (4)

Обозначение, показващо дали дадено лице действително извършва дейността на „издател на електронни пари“.

Flag Payment service provider - licence (4)

Обозначение, показващо дали дадено лице притежава специфичен лиценз за „доставчик на платежни услуги“ (съгласно член 4 от Директива 2007/64/ЕО).

Flag Payment service provider - business (4)

Обозначение, показващо дали дадено лице действително извършва дейността на „доставчик на платежни услуги“.

Flag Payment system operator (4)

Обозначение, показващо дали дадено лице е „оператор на платежна система“, съгласно член 1 от Регламент (ЕС) No 1409/2013 (ЕЦБ/2013/43)

Comment

Свободен текст.

NACE

Основна дейност в съответствие със статистическата класификация NACE rev.2 (клас на ниво 4 цифри).

Total employment

Брой служители; ако е възможно, се измерват в „еквивалент на пълно работно време“.

Total solo balance sheet (ECB Regulation)

Обща балансова сума съгласно съответния регламент за балансовите показатели/инвестиционните фондове/финансовите предприятия за секюритизация (деноминирана в евро).

Net assets, NAV

За инвестиционни фондове стойността на „акции/дялови единици“ (нетна стойност на активите); за кредитни институции приблизително равна на „Капитал и резерви“ (деноминирани в евро).

ESA 2010

Институционален сектор по ЕСС 2010 (4-цифрен код); може да включва класификация държавни/частни национални/под чуждестранен контрол.

Sub-sector type

Разширяване на класификацията по ЕСС 2010, позволяваща идентификация на подкатегории на разбивката на стандартни национални сметки.

Birth date

Дата на правно учредяване на правна единица или регистрация на институционална единица; ако тази информация не може да бъде извлечена (с разумно усилие), е необходимо да се предостави приблизителна информация.

[задължителен показател за създаване на лице в RIAD; може да бъде приблизително]

Closure date

Дата на прекратяване на регистрация на дадено лице. Всички лица остават в RIAD дори и след тяхната „дата на прекратяване“.

ad existence

Въпроси дали индивидуално лице „съществува“ към специфичен момент във времето (или не) могат да бъдат извлечени от „датата на прекратяване“.

Activity status (4)

Обозначение, показващо дали дадено лице е „активно“, „неактивно“ или „в ликвидация“. този атрибут е допълнение към информацията дали дадено лице (все още) съществува.

ad liquidation

Валидната начална дата на стойността „in liquidation“ (виж „Обозначение Статус на дейността“) отбелязва датата на началото на процеса на ликвидация.

ad absorption

В RIAD корпоративни означения като сливания и разделяния се съотнасят чрез регистриране на съответните заличавания, промени или учредявания плюс свързаните отношения предшественик/наследник.

Relationship between legal unit(s) and enterprise

Позволява записването на отношението между правна единица и предприятието, което то управлява, отразявайки концепцията, че предприятие може да съответства или на една правна единица, или на комбинация от правни единици.

Control relationship

Връзка между правни единици, базирана на концепцията за „контрол“, както е определена в Директива 2013/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (2) (правило за > 50 % собственост).

Ownership relationship

Връзка между правни единици, базирана на концепцията за процент „акционерен капитал“, „права на глас“ и др., като например представени от правилото „> 10 %“, определено в бенчмарка за преки чуждестранни инвестиции (FDI benchmark) на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие.

Link between a ‘sub-fund’ and an ‘umbrella fund’

Позволява записването на съответните отношения, ако централен фонд раздели активите си на различни подфондове по такъв начин, че акциите/дяловите единици, отнасящи се до всеки подфонд, са обезпечени независимо един от друг с различни активи (вж. Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38).

Management company

Описание на регистрираното управляващо дружество на фонд или финансово предприятие за секюритизация — наименование, постоянно пребиваване, код на институционален сектор и код по RIAD (за резидентни единици от Съюза).

Необходимо е да бъде свързано с всяко/всеки свързан инвестиционен(нни) фонд(ове) или финансово(и) предприятие(я) за секюритизация, което лицето управлява.

Headquarter

Описание на регистрираното (основно) главно управление на клон, опериращ в държава членка на Съюза — наименование, постоянно пребиваване, код на институционален сектор и код по RIAD (за резидентни единици от Съюза).

Необходимо е да бъде свързано със съответния клон, установен в държава членка на Съюза.

Originator

Описание на регистрираното дружество, което е създало финансовото предприятие за секюритизация за целите на секюритизация и прехвърляне на активи, или съвкупност от активи, и/или кредитния риск на актива или съвкупността от активи на секюритизационната структура — наименование, постоянно пребиваване, код на институционален сектор и код по RIAD (за резидентни единици от Съюза).

Необходимо е да се свърже със съответния/те финансово(и) предприятие(я) за секюритизация, които лицето е създало.

ЧАСТ 4

Предаване на данни

НЦБ могат да предоставят (актуализации на) референтни данни онлайн или в групов режим чрез RIAD в съответствие с един от форматите, представени в документа „Спецификация за обмена на данни чрез системата за обмен на данни RIAD“. Включването на нови лица в RIAD (както и заличаване по изключение от базата данни) също е възможно онлайн или в групов режим.

RIAD предприема пестелив подход към управлението на референтни данни, което означава, че всяка промяна в референтните данни на отделно лице може да бъде приложена за специфични (единични) атрибути. Освен в случая на съществена грешка, лице, регистрирано в RIAD, не се изтрива; продължителността на съществуването му е определена от въвеждането на дата на създаване или дата на прекратяване. Промени на единични атрибути се извършват чрез изменението (на диапазона на достоверност) на специфични стойности.

---

(1)  За допълнително описание и метаданни виж част 3.

(2)  Институции от значение за статистиката на плащанията: институции от значение за статистиката на плащанията; моля отбележете, че списъкът на институциите от значение за статистиката на плащанията може да се припокрива със списъка на ПФИ

(3)  само за „големи банкови групи“ с главно управление в еврозоната (виж член 12)

(4)  При първото действие може да не се наложи да се предоставят специфични диапазони на достоверност за обикновени обозначения.

(1)  Директива 2009/110/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 септември 2009 г. относно предприемането, упражняването и пруденциалния надзор на дейността на институциите за електронни пари и за изменение на Директиви 2005/60/ЕО и 2006/48/ЕО, и за отмяна на Директива 2000/46/ЕО (ОВ L 267, 10.10.2009 г., стр. 7).

(2)  Директива 2013/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно годишните финансови отчети, консолидираните финансови отчети и свързаните доклади на някои видове предприятия и за изменение на Директива 2006/43/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Директиви 78/660/ЕИО и 83/349/ЕИО на Съвета (ОВ L 182, 29.6.2013 г., стр. 19).

---

ПРИЛОЖЕНИЕ VI

ИЗИСКВАНИЯ, СВЪРЗАНИ С ОТЧИТАНЕТО НА ДАННИ ЗА МИНАЛИ ПЕРИОДИ

1.   Изисквания на ЕСС 2010 – тримесечни данни за минали периоди или приблизителни оценки за градивни елементи на паричната и финансова статистика (данни за салда и за потоци
   (1)
  )

| Таблица 1: | Изисквания от Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) |
| --- | --- |

Таблица 1:

Изисквания от Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33)

Необходими данни

1

Кредити, предоставени на:

| а) | подсектори на ПФИ |
| --- | --- |

а)

подсектори на ПФИ

| б) | „Държавно управление“ и финансови предприятия за секюритизация с разбивка по матуритет |
| --- | --- |

б)

„Държавно управление“ и финансови предприятия за секюритизация с разбивка по матуритет

Данни за минали периоди или приблизителни оценки на данни за салда и потоци

(висок приоритет)

2

Разбивка на акции и други видове собствен капитал:

| а) | общо за емитенти от ПФИ, общо за емитенти от НПФИ и общо за емитенти от останал свят, разделяне на „Акции и други видове собствен капитал“ на: „Котирани акции“, „Некотирани акции“ и „Други видове собствен капитал“ |
| --- | --- |

а)

общо за емитенти от ПФИ, общо за емитенти от НПФИ и общо за емитенти от останал свят, разделяне на „Акции и други видове собствен капитал“ на: „Котирани акции“, „Некотирани акции“ и „Други видове собствен капитал“

| б) | за подсектори на НПФИ други финансови посредници (ДФП), застрахователни (осигурителни) дружества, пенсионни фондове и нефинансови предприятия: разделяне на „Акции и други видове собствен капитал“ на: „Котирани акции“, „Некотирани акции“ и „Други видове собствен капитал“ |
| --- | --- |

б)

за подсектори на НПФИ други финансови посредници (ДФП), застрахователни (осигурителни) дружества, пенсионни фондове и нефинансови предприятия: разделяне на „Акции и други видове собствен капитал“ на: „Котирани акции“, „Некотирани акции“ и „Други видове собствен капитал“

Данни за минали периоди или приблизителни оценки на данни за салда и потоци

(висок приоритет)

3

Разбивки на депозити, получени от подсектори на ПФИ: общи данни за депозити по (нови) контрагенти на НПФИ по (под) сектори и овърнайт депозити за „Държавно управление“, за да се придобие по-добър поглед върху подсекторите на НПФИ

Данни за минали периоди или приблизителни оценки на данни за салда и потоци

(много висок приоритет)

4

Разбивка на финансови деривати: по сектор (ПФИ/НПФИ) и географска област (местни/други държави членки от еврозоната/останал свят)

Данни за минали периоди или приблизителни оценки на данни за салда и потоци

(нисък приоритет)

5

Сектор „Други финансови посредници“ – отделна идентификация на инвестиционни фондове

Данни за минали периоди или приблизителни оценки на данни за салда и потоци

(висок приоритет)

6

Нов сектор „Други финансови посредници“ — обединение на подсектори S.125 — S.127 и холдингови дружества на нефинансови предприятия

Данни за минали периоди или приблизителни оценки на данни за салда и потоци

(много висок приоритет)

7

Разделяне на текущия сектор „Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове“ на сектор „Застрахователни (осигурителни) дружества“ и сектор „Пенсионни фондове“

Данни за минали периоди или приблизителни оценки на данни за салда и потоци

(висок приоритет)

| Таблица 2: | Изисквания от Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38) |
| --- | --- |

Таблица 2:

Изисквания от Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38)

Необходими данни

1

Сектори по ЕСС 2010: отделна идентификация на сектор „Инвестиционен фонд“

Данни за минали периоди или приблизителни оценки на данни за салда и потоци

(висок приоритет)

2

Сектори по ЕСС 2010: сливане на нов сектор „Други финансови посредници“

Данни за минали периоди или приблизителни оценки на данни за салда и потоци

(много висок приоритет)

| Таблица 3: | Изисквания от Регламент (ЕС) No 1075/2013 (ЕЦБ/2013/40) |
| --- | --- |

Таблица 3:

Изисквания от Регламент (ЕС) No 1075/2013 (ЕЦБ/2013/40)

Необходими данни

1

Секюритизирани кредити — секторни разбивки

Данни за минали периоди или приблизителни оценки на данни за салда и потоци

(нисък приоритет)

2.   Данни за минали периоди или приблизителни оценки за всички нови характеристики с висок приоритет, приети с Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) от юни 2014 г.

| Таблица 4: | Изисквания от Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) |
| --- | --- |

Таблица 4:

Изисквания от Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33)

Необходими данни

1

Месечни данни за кредити, предоставени на:

| а) | подсектори на ПФИ |
| --- | --- |

а)

подсектори на ПФИ

| б) | „Държавно управление“ и финансови предприятия за секюритизация с разбивка по матуритет |
| --- | --- |

б)

„Държавно управление“ и финансови предприятия за секюритизация с разбивка по матуритет

Данни за минали периоди или приблизителни оценки на данни за салда и потоци

2

Месечни данни за продажби и секюритизация на кредити

Данни за минали периоди или приблизителни оценки на данни за салда и потоци

3

Месечни данни за разбивки на депозити:

| а) | получени от подсектори на ПФИ |
| --- | --- |

а)

получени от подсектори на ПФИ

| б) | общи данни за депозити по (нови) контрагенти на НПФИ по (под) сектори и овърнайт депозити за „Държавно управление“ |
| --- | --- |

б)

общи данни за депозити по (нови) контрагенти на НПФИ по (под) сектори и овърнайт депозити за „Държавно управление“

Данни за минали периоди или приблизителни оценки на данни за салда и потоци

4

Общо начислена лихва по балансов инструмент, кредити, държани дългови ценни книжа, депозити и емитирани дългови ценни книжа, на тримесечна база

Данни за минали периоди или приблизителни оценки на данни за салда и потоци

5

Месечни данни за сектор „Други финансови посредници“ — отделна идентификация на инвестиционни фондове

Данни за минали периоди или приблизителни оценки на данни за салда и потоци

6

Месечни данни за новия сектор „Други финансови посредници“ — обединение на подсектори S.125 — S.127, вкл. холдингови дружества на нефинансови предприятия

Данни за минали периоди или приблизителни оценки на данни за салда и потоци

7

Месечни данни за разделянето на текущия сектор „Застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове“ на сектор „Застрахователни (осигурителни) дружества“ и сектор „Пенсионни фондове“

Данни за минали периоди или приблизителни оценки на данни за салда и потоци

8

Месечни данни за кредитни линии, разбити по сектор на контрагента

Данни за минали периоди или приблизителни оценки на данни за салда и потоци

9

Месечни данни за вътрешногрупови позиции

Данни за минали периоди или приблизителни оценки на данни за салда и потоци

3.   Данни за минали периоди или приблизителни оценки за следните нови характеристики, приети с Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34) и настоящите насоки от юни 2014 г.

| Таблица 5: | Изисквания от Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34) и настоящите насоки |
| --- | --- |

Таблица 5:

Изисквания от Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34) и настоящите насоки

Необходими данни

1

Месечни данни за нови разбивки по остатъчен матуритет и актуализация на лихвен процент за лихвени проценти на ПФИ по непогасени суми

Данни за минали периоди или приблизителни оценки на лихвени проценти

2

Месечни данни за нови разбивки по предоговорени кредити за лихвени проценти на ПФИ

Данни за минали периоди или приблизителни оценки на лихвени проценти и обеми

---

(1)  По-нисък приоритет се отдава на допълнителни усилия за оценяване на корекции на потоци за данни за минали периоди на ЕСС 2010 за периоди преди второ тримесечие на 2014 г., особено в случаи, когато задача за събиране на информация на Работната група по парична и финансова статистика предполага, че всяка приблизителна оценка би била или с ниско качество, или резултат от разлика в салда.

---

РЕЧНИК

Акции (shares)
  (котирани и некотирани) са всички финансови активи, които представляват права на собственост върху предприятия или квазикорпорации. Тези финансови активи основно оправомощават притежателите си на дял от печалбата на предприятията или квазикорпорациите и на дял от нетните им активи в случай на ликвидация.

Акции, емитирани от акционерни дружества (capital shares issued by limited liability companies)
  , са ценни книжа, които предоставят на титулярите им статут на съвместни собственици и им дават право на дял от общите разпределяеми печалби и от нетните активи в случай на ликвидация.

Акции и други капиталови инструменти с изключение на акциите на инвестиционните фондове (shares and other equity, excluding investment fund shares)
  са притежавани ценни книжа, които представляват права на собственост в предприятия или квазикорпорации. Тези ценни книжа по принцип дават право на титулярите им на дял от печалбата на предприятията или квазикорпорациите и на дял от собствените им средства в случай на ликвидация.

Акции с право на дивидент, емитирани от акционерни дружества (dividend shares issued by limited liability companies)
  са ценни книжа, които в зависимост от държавата и обстоятелствата, при които са емитирани, имат различни имена, като например акции на учредителите, акции с право на печалба, акции с право на дивидент и т.н. Тези ценни книжа: а) не са част от регистрирания капитал; б) не дават на титулярите статут на съвместни собственици в тесен смисъл; и в) не дават на титулярите право на пропорционална част от печалбата, останала след изплащане на дивиденти въз основа на регистрирания капитал, нито на дял от всеки излишък, останал след ликвидация.

Атрибути (attributes)
  са статистически понятия, които предоставят на потребителите допълнителна кодирана (напр. единицата) и некодирана (напр. метода за съставяне) информация за обменяните данни. „Задължителни“ се отнася за атрибути, които трябва да приемат стойност, тъй като в противен случай съответните наблюдения, за които се отнасят, се считат за незначими. „Условни“ се отнася за атрибути, които се дефинират, само ако са известни на отчитащата институция (напр. идентификатори на местни редове) или ако са от значение (напр. съставяне, прекъсвания и т.н.), и могат да приемат празни стойности.

Борсово търгуваните фондове (еxchange traded funds — ETFs)
  са определени в съответствие с Насоките на Европейски орган за ценни книжа и пазари (ЕОЦКП) относно борсово търгуваните фондове (ESMA/2012/832). ЕОЦКП определя борсово търгуван фонд — предприятие за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа като предприятие за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа, един клас от дялове или акциите на което се търгуват през деня на поне един регулиран пазар или в поне една многостранна система за търгуване с поне един маркет-мейкър, който извършва действия, за да гарантира, че борсовата обменна стойност на дяловете или акциите на предприятието не се отклонява значително от нетната стойност на активите му и ако е приложимо, от индикативната нетна стойност на активите. За целите на настоящите насоки, предприятията, различни от предприятия за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа, които отговарят на определението на ЕОЦКП за борсово търгуван фонд, следва да бъдат включени тук.

Валута в обращение

  (currency in circulation)
  са банкноти и монети в обращение, които са емитирани или разрешени от органите на паричната политика.

Валута на емисията (currency of issue)
  се дефинира като валутата, в която е деноминирана ценната книга.

Глобални облигации (global bonds)
  са облигации, емитирани едновременно на местния пазар и на европазара.

Депозити, договорени за ползване след предизвестие (deposits redeemable at notice)
  са непрехвърлими депозити без договорен матуритет, които не могат да бъдат конвертирани във валута без предизвестие, преди изтичането на което конвертирането в пари в брой не е възможно или е възможно, само ако се наложи санкция. Тук се включват депозити, които макар и да могат да бъдат теглени при поискване, подлежат на санкции и ограничения съгласно националните практики (класифицирани в матуритетния интервал „до и включително три месеца“), и инвестиционни сметки без период на предизвестие или договорен матуритет, но които съдържат ограничителни клаузи за теглене (класифицирани в матуритетния интервал „над три месеца“).

Депозити с договорен матуритет (deposits with agreed maturity)
  са непрехвърлими депозити, които не могат да бъдат конвертирани във валута преди договорения фиксиран срок или които могат да бъдат конвертирани във валута преди договорения срок, но в този случай титулярят се санкционира. Финансовите продукти с възможности за автоматично предоговаряне („роловър“) трябва да бъдат класифицирани в съответствие с най-ранния им матуритет. Макар че депозитите с договорен матуритет могат да позволят по-ранно изплащане след предизвестие или могат да бъдат платими при поискване при определени санкции, тези характеристики не се считат за подходящи за целите на класификацията.

Домакинствата (households)
  се състоят от лица или групи от лица в качеството им на потребители и на предприемачи, произвеждащи пазарни стоки и нефинансови и финансови услуги (пазарни производители), при условие че производството на стоки и услуги не се извършва от отделни субекти, разглеждани като квазикорпорации. Този сектор включва и лица или групи от лица в качеството им на производители на стоки и нефинансови услуги изключително за собствено крайно потребление (ЕСС 2010, параграфи 2.118—2.128).

Доставчик на платежни услуги (payment service provider - PSP)
  , както е определено в член 1 от Директива 2007/64/ЕО, е физическо или юридическо лице, в чието редовно занятие или стопанска дейност се включва предоставянето на платежни услуги на потребителите на платежни услуги.

Други депозити (other deposits)
  са всички притежавани депозити, различни от прехвърлимите депозити. Другите депозити не могат да бъдат използвани за извършване на плащания и са конвертируеми във валута или в прехвърлими депозити единствено при налагането на съществено ограничение или санкция. Тази подкатегория обхваща срочни депозити, спестовни депозити и т.н.

Други капиталови инструменти (other equity)
  са всички трансакции с други капиталови инструменти, които не са обхванати от котираните и некотираните акции.

Други категории на ДФП (other categories of OFIs)
  е остатъчна категория, съставена от финансови предприятия, които не са специализирани в нито една от областите на дейност, които се отнасят за другите две категории ДФП (посредници на ценни книжа и деривати и финансови предприятия, занимаващи се с кредитиране). В тази категория например влизат специализирани финансови предприятия като дружествата за рисков капитал и развойните капиталови дружества или дружествата за финансиране на износа/вноса.

Други финансови институции (оther financial institutions)
  са всички финансови институции, участващи в платежна система, които са под надзора на съответните органи, т.е. централната банка или органа, осъществяващ пруденциален надзор, но които не попадат в определението за кредитни институции.

Други финансови посредници без застрахователните (осигурителните) дружества и пенсионните фондове (ДФП) (other financial intermediaries, except insurance corporations and pension funds — OFIs)
  са финансови предприятия и квазикорпорации, които са основно ангажирани с финансово посредничество, като натрупват пасиви във форма, различна от валута, депозити (или близки заместители на депозитите), акции/дялове в инвестиционни фондове, или във връзка със застрахователни, пенсионни и стандартни гаранционни схеми от институционалните единици (ЕСС 2010, параграфи 2.86—2.94).

Други фондове (other funds)
  са инвестиционни фондове, различни от облигационните фондове, фондовете, инвестиращи в капиталови инструменти, смесените фондове, фондовете за недвижими имоти или хедж фондовете.

Дългосрочни дългови ценни книжа
  (long-term debt securities)
  са всички емисии на дългови ценни книжа с първоначален матуритет, по-дълъг от една година; дългосрочните ценни книжа обикновено се емитират с купон.

Дългови ценни книжа

  (debt securities)
  са търгуеми финансови инструменти, служещи за доказване на дълг, които обикновено се търгуват на вторични пазари или които могат да бъдат компенсирани на пазара и които не дават на титуляря права на собственост върху емитиращата институция.

Държавно управление (general government)
  се състои от институционални единици, които са непазарни производители, чиято продукция е предназначена за индивидуално и колективно потребление, и които се финансират от задължителни плащания, извършвани от единици, принадлежащи към други сектори, и от институционални единици, основно ангажирани с преразпределението на национален доход и богатство (ЕСС 2010, параграфи 2.111—2.113). Държавното управление обхваща централното държавно управление, федералното държавно управление, местното държавно управление и фондовете за социална сигурност (ЕСС 2010, параграфи 2.114—2.117). За допълнителни указания относно секторната класификация на единиците вижте „Секторно ръководство за паричната статистика и статистиката на финансовите институции и пазари: указания за статистическата класификация на клиентите“, Европейска централна банка, трето издание, март 2007 г.

Дъщерните дружества (subsidiaries)
  са отделно учредени лица, в които друго лице има мажоритарно участие или е едноличен собственик.

Евробанкноти и монети, държани от централното държавно управление (еuro banknotes and coins held by the central government)
  , са банкноти и монети, емитирани от Европейската централна банка, от националните централни банки и централните държавни управления от еврозоната и държани от централното държавно управление.

Еврооблигации (eurobonds)
  са облигации, които се продават едновременно на пазарите в поне две държави и са деноминирани във валута, която не е задължително да бъде валутата на държавите, обикновено чрез международен консорциум от финансови предприятия от няколко държави.

Електронни пари (еlectronic money)
  означава парична стойност, съхранявана в електронна, включително магнитна форма, представена чрез вземане към издателя, която се издава при получаване на средства с цел извършване на платежни трансакции, както са определени в член 4, параграф 5 от Директива 2007/64/ЕО, и която се приема от физическо или юридическо лице, различно от издателя на електронни пари.

Емисии на нови акции чрез делене (split share issues)
  са емисии акции, при които едно предприятие или квазикорпорация увеличава броя на акциите си, като ги умножи с коефициент или мултипликатор.

Емисии от бонусни акции (issue of bonus shares)
  е емитирането на нови акции за акционерите пропорционално на съществуващия им дял от капитала.

Емисии с променлив лихвен процент (variable rate issues)
  включват всички емисии с купонни плащания, при които купонът или главницата се фиксират периодично на ново ниво в съответствие с независим лихвен процент или индекс.

Емисии с фиксиран лихвен процент
  (fixed rate issues) включват всички емисии, при които няма изменение на купонното плащане, основаващо се на лихвата по основния купон на ценната книга, до падежа на емисиите. Включват се и ценните книги, които не са емитирани с определен фиксиран или определен променлив лихвен процент, т.е. емисии със смесени лихвени проценти (напр. емисии първоначално с фиксиран, а след това с променлив лихвен процент; емисии първоначално с променлив, а след това с фиксиран лихвен процент; емисии, които нямат същото купонно плащане до матуритета на ценната книга; и ценни книги, лихвите по които се увеличават или намаляват (step-up securities and step-down securities).

Емитенти на ценни книжа (issuers of securities)
  са онези предприятия и квазикорпорации, които се занимават с емитирането на ценни книжа и в чиято тежест възниква правното задължение към приносителите на тези инструменти в съответствие с условията на емисията.

Емитенти-нерезиденти (non-resident issuers)
  обхващат единици, които: а) са разположени на икономическата територия на отчитащата страна, но не се занимават и не възнамеряват да се занимават с икономически дейности или трансакции за период от една година или повече на територията на отчитащата страна; или б) се намират извън икономическата територия на отчитащата страна.

Застрахователни (осигурителни) дружества (insurance corporations)
  са финансови предприятия и квазикорпорации, които са основно ангажирани с финансово посредничество като следствие от обединяването на рискове главно под формата на пряко застраховане или презастраховане (ЕСС 2010, точки 2.100—2.104).

Извънредна ревизия (еxceptional revision)
  е ревизия на данни, отнасящи се за периоди преди предходния референтен период.

Инвестиционни фондове (investment funds)
  са определени в първото тире на член 1 от Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38).

Инвестиционни фондове от затворен тип (closed-end investment funds) са инвестиционни фондове, които имат определен брой издадени акции и чиито акционери трябва да купят или продадат съществуващи акции, за да влязат или излязат от фонда.

Инвестиционни фондове от отворен тип (open-end investment funds)
  са инвестиционни фондове, чиито дялове или акции при поискване от титулярите им се изкупуват обратно или се възстановяват пряко или косвено от активите на предприятието.

Институции от значение за статистиката на плащанията

  (payment statistics relevant institutions — PSRI)
  са всички лица, определени в член 2, параграф 1 от Регламент (ЕС) No 1409/2013 (ЕЦБ/2013/43). Институции от значение за статистиката на плащанията се определят като предлагащи платежни услуги и/или като имащи правото да предлагат платежни услуги. Те могат да бъдат класифицирани в различни институционални сектори.

Институция за електронни пари (еlectronic money institution)
  е юридическо лице, което е получило лиценз да издава електронни пари, както е определено в член 2 от Директива 2009/110/ЕО.

Каптивни финансови институции и заемодатели (captive financial institutions and money lenders)
  са финансови предприятия и квазикорпорации, които не са ангажирани нито с финансово посредничество, нито с предоставяне на спомагателни финансови услуги, и по-голямата част от чиито активи или пасиви не се търгуват на свободните пазари. Този подсектор включва холдингови дружества, които държат контролен пакет акции от капитала на група от дъщерни дружества и чиято основна дейност е притежаване на групата, без да предоставят никакви други услуги на предприятията, в чийто капитал имат участие, т.е. те не администрират или управляват други единици (ЕСС 2010, параграфи 2.98—2.99).

Картите (cards)
  предлагат на картодържателя в съответствие със споразумението с издателя на картата една или повече от следните функции: пари в брой, дебит, забавен дебит, кредит и електронни пари.

Клон на кредитна институция (branch of a credit institution)
  означава място на дейност, различно от главното управление, което се намира в отчитащата държава и е създадено от кредитна институция, правно учредена в друга държава. Всички места на дейност, създадени в отчитащата държава от същата тази институция, която е правно учредена в друга държава, представляват един единствен клон. Всяко едно от тези места на дейност се счита за отделен офис (вж. офис).

Клонове (branches)
  са неперсонифицирани подразделения, без самостоятелен правен статут, които са изцяло собственост на дружеството майка.

Котирани акции, наричани още листвани акции, с изключение на акции/дялове на инвестиционни фондове (listed shares, also referred to as quoted shares, excluding investment fund’s shares/units)
  са капиталови ценни книжа, които се котират на борса. Тази борса може да бъде призната фондова борса или друга форма на вторичен пазар. Котираните акции се наричат още листвани акции. Наличието на котирани цени на акции, котирани на дадена борса, означава, че текущите пазарни цени обикновено са лесно достъпни.

Краткосрочни дългови ценни книжа (short-term debt securities)
  се състоят от всички емисии дългови ценни книжа с краткосрочен първоначален матуритет от една година или по-малко; краткосрочните ценни книжа обикновено се емитират с отстъпка. Този подпозиция не включва ценни книжа, чиято прехвърлимост, макар и теоретически възможна, е много ограничена на практика.

Кредити

  (loans)
  са средства, отпуснати от отчетни единици на кредитополучатели, които не са удостоверени с документи или са представени от един документ (дори ако той е станал прехвърлим).

Кредитна институция (credit institution)
  има същото значение, както е определено в член 4, параграф 1 от Регламент (ЕС) No 575/2013.

Международни институции (international institutions)
  са наднационални и международни организации, като Европейската инвестиционна банка, МВФ и Световната банка.

Местна платежна трансакция

  (domestic payment transaction)
  има същия смисъл като „национална платежна операция“, както е определено в член 2 от Регламент (ЕС) No 260/2012.

Некотирани акции, с изключение на акции на инвестиционни фондове (unlisted shares, excluding investment fund shares)
  , са капиталови ценни книжа, които не са котирани на борса.

Непарични финансови институции (НПФИ) (non-monetary financial institutions — non-MFIs)
  са определени в приложение I, част 2 от Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33).

Нетна стойност на активите (net asset value — NAV)
  на инвестиционен фонд е стойността на неговите активи минус пасивите, като се изключат акциите на инвестиционния фонд.

Нетърговски организации, обслужващи домакинствата (НТООД) (non-profit institutions serving households — NPISHs)
  , обхващат нетърговски организации, които са отделни юридически лица, обслужват домакинства и са частни непазарни производители. Техните основни ресурси са формирани от доброволни парични и непарични вноски от домакинствата в качеството им на потребители, от плащания, извършени от държавното управление, и от доходи от собственост (ЕСС 2010, параграфи 2.129—2.130).

Нефинансови предприятия (non-financial corporations)
  са институционални единици, които са независими юридически лица и пазарни производители и чиято основна дейност е производството на стоки и нефинансови услуги. В този сектор се включват и нефинансовите квазикорпорации (ЕСС 2010, параграфи 2.45—2.54).

Обикновена ревизия (ordinary revision)
  е ревизия на данни, отнасящи се за периода преди настоящия период.

Облигации с нулев купон (zero coupon bonds)
  включват всички емисии без купонни плащания. Обикновено такива облигации се емитират с отстъпка и се изкупуват по номинал. Те включват и облигации, емитирани по номинал и изкупувани обратно с премия, напр. облигации, чиято стойност на обратно изкупуване е обвързана с обменен курс или индекс. Повечето отстъпки или премии представляват еквивалента на лихвата, натрупана до падежа на облигацията.

Облигационни фондове (bond funds)
  са инвестиционни фондове, които инвестират предимно в дългови ценни книжа. Критериите за класифицирането на инвестиционните фондове като облигационни фондове се извеждат от проспекта, правилата на фонда, учредителните документи, действащите устави или правилници, документите за подписката или от инвестиционни договори, маркетингови документи или друго изявление с подобно действие.

Обратно изкупени акции в акционерни дружества (redeemed shares in limited liability companies)
  са акции, чиито капитал е бил обратно изплатен, но които са задържани от държателите, които продължават да бъдат съвместни собственици и имат правото на дял от печалбата, след като са изплатени дивидентите по останалия регистриран капитал, а също така и на дял от всякакъв излишък, който може да остане след ликвидацията.

Овърнайт депозити (overnight deposits)
  са депозити, които са конвертируеми във валута и/или прехвърлими при поискване с чек, банково нареждане, дебитни операции или подобни средства без значително забавяне, ограничение или санкция. Тук се включват салдата, представляващи предплатени суми за електронните пари или под формата на хардуерно базирани електронни пари (напр. предплатени карти), или софтуерно базирани електронни пари, издадени от ПФИ. Изключват се непрехвърлимите депозити, които, погледнато технически, могат да се теглят при поискване, но подлежат на съществени санкции.

Оператор на платежни услуги

  (payment service operator — PSO)
  е физическо или юридическо лице, в чието редовно занятие или стопанска дейност се включва предоставянето на техническа инфраструктура (напр. телекомуникация или платежни терминали, инсталирани при търговците на дребно).

Отраслова дейност (branch of activity)
  е икономическа дейност, включена в статистическата класификация на икономическите дейности в Съюза — NACE Rev. 2 (1).

Офис (office
  ) е място на стопанска дейност, което е правно зависима част от: а) кредитна институция или банка, установена извън ЕИП; б) централна банка; или в) друга институция, която предлага платежни услуги на НПФИ и изпълнява пряко някои или всички трансакции, присъщи на дейността на кредитните институции.

Парично-финансови институции (ПФИ) различни от централни банки (monetary financial institutions (MFIs) other than central banks)
  са определени в член 1 от Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33).

Пенсионни фондове (pension funds)
  са финансови предприятия и квазикорпорации, които са основно ангажирани с финансово посредничество като следствие от обединяването на социалните рискове и потребности на осигурените лица (социално осигуряване). В качество си на социалноосигурителни схеми пенсионните фондове осигуряват доходи при пенсиониране и често — плащания при смърт и инвалидност (ЕСС 2010, точки 2.105—2.110).

Платежен инструмент (payment instrument)
  е устройство или набор от процедури, създаващи възможност за осъществяването на паричен превод от платеца към получателя на плащането, както е определено в член 4 от Директива 2007/64/ЕО.

Платежна институция (payment institution)
  има същия смисъл, както е определено в член 4 от Директива 2007/64/ЕО.

Платежна трансакция (payment transaction)
  е действие, инициирано от платеца или получателя на плащане, по депозиране, теглене или превод на средства от платеца към получателя на плащането, независимо от каквито и да е задължения по основното отношение между потребителите на платежни услуги. Вж. още средства и платежни средства. „Платежна трансакция“ има същия смисъл, както е определено в член 4 от Директива 2007/64/ЕО.

Платежна услуга (payment service)
  , както е определено в член 4 от Директива 2007/64/ЕО, е стопанска дейност, която се състои от изпълнение на платежни трансакции от името на физически или юридически лица, при което поне един от доставчиците на платежни услуги се намира в Съюза. За целите на статистиката на плащанията под платежна услуга се разбира приемането от дадено лице (напр. кредитна институция) на платежна трансакция за по-нататъшно изпълнение (което може да е задача на друго лице) чрез безкасов клиринг и/или сетълмент.

Платежни средства, наричани още средства за сетълмент (means of payments, also referred to as settlement media)
  , са активи или вземания по отношение на активи, които са приети от получателя на плащането като изпълнение на задължение за плащане от платеца към получателя на плащането.

Платежно нареждане (payment order)
  е всяка инструкция от платец или получател на плащане до неговия доставчик на платежни услуги, с която се иска изпълнение на платежна трансакция.

Подфондове (sub-funds)
  определят отделен клас или наименование на единица от фонд, който инвестира в отделна съвкупност от инвестиции или инвестиционен портфейл. „Подфондовете“ са още известни като „отдели“. Всеки подфонд представлява независимо и специализирано образувание. Специализацията може да се отнася до определен финансов инструмент или до даден пазар.

Подчинени облигации, често наричани подчинен дълг (subordinated bonds, often referred to as subordinated debt)
  , предоставят субсидиарно право на вземане към емитиращата институция, което може да бъде упражнено само след като всички вземания с по-висок статут (напр. депозити/кредити или дългови ценни книжа от по-висок клас) са били удовлетворени, което в някои случаи може да им придаде някои от характеристиките на „акции и други капиталови инструменти“.

Ползвател на платежни услуги (payment service user)
  е физическо или юридическо лице, което използва платежна услуга като платец и/или получател на плащане. Платецът е страната в платежната трансакция, която издава платежното нареждане или се съгласява с прехвърлянето на средства към получателя на плащането. Получателят на плащане или бенефициерът е физическо или юридическо лице, което е целеният краен получател на средствата, предмет на платежна трансакция.

Посредници на ценни книжа и деривати (security and derivative dealers — SDDs), класифицирани като ДФП, са финансови предприятия, които са лицензирани да предоставят инвестиционни услуги на трети лица, като инвестират във финансови инструменти за своя сметка като стопанска дейност и които са основно ангажирани със следните дейности по финансово посредничество:

| а) | търгуват за своя собствена сметка и/или риск в качеството на посредници на ценни книжа и деривати с нови или съществуващи финансови инструменти чрез придобиването и продажбата им с единствената цел да получат печалба от разликата между цената при придобиване и цената при продажба. Това включва и дейностите по активно участие на пазара. |
| --- | --- |

а)

търгуват за своя собствена сметка и/или риск в качеството на посредници на ценни книжа и деривати с нови или съществуващи финансови инструменти чрез придобиването и продажбата им с единствената цел да получат печалба от разликата между цената при придобиване и цената при продажба. Това включва и дейностите по активно участие на пазара.

| б) | поемане на емисии на финансови инструменти и/или предлагане на финансови инструменти за първоначална продажба при неотменяемо задължение; |
| --- | --- |

б)

поемане на емисии на финансови инструменти и/или предлагане на финансови инструменти за първоначална продажба при неотменяемо задължение;

| в) | предоставяне на съдействие на фирми при емитирането на нови финансови инструменти чрез предлагането на нови финансови инструменти за първоначална продажба при условията или на неотменяемо задължение за поемане на емисия, или на стендбай задължение към емитентите на нови емисии. |
| --- | --- |

в)

предоставяне на съдействие на фирми при емитирането на нови финансови инструменти чрез предлагането на нови финансови инструменти за първоначална продажба при условията или на неотменяемо задължение за поемане на емисия, или на стендбай задължение към емитентите на нови емисии.

ПОС трансакция (POS transaction)
  е трансакция, която се осъществява чрез терминало устройство ПОС, като се използва карта с дебитна, кредитна или забавена дебитна функция. Не се включват трансакциите, за които се използва карта с функция за електронни пари.

Постоянно пребиваване на емитента (residencyof issuer): емитиращата единица се определя като резидент на отчитащата държава тогава, когато тя има център на икономически интерес на икономическата територия на отчитащата държава — с други думи, когато се ангажира за продължителен период от време (една година или повече) с икономическа дейност на тази територия.

Потоците, също наречени (финансови) трансакции (flows, also referred to as (financial) transactions)
  , се изчисляват, като се взема разликата между салдата в края на месеца и се изключат онези влияния, които не произтичат от трансакциите. Измененията, които не са свързани с трансакциите, се изключват чрез корекции на потоците.

Пощенски джиро институции (post office giro institutions — POGI)
  са определени в член 1 от Регламент (ЕС) No 1074/2013 (ЕЦБ/2013/39).

Предприятия за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа

  (undertakings for collective investments in transferable securities — UCITS)
  са инвестиционни фондове, учредени в съответствие с Директива 2009/65/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2) относно предприятията за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа.

Прехвърлими депозити (transferable deposits)
  са овърнайт депозити, които са директно прехвърлими при поискване за извършване на плащания в полза на други стопански субекти чрез обичайно използвани платежни средства, като например кредитен трансфер и директен дебит; възможно е също така чрез кредитна или дебитна карта, трансакции на електронни пари, чекове или други подобни средства, без значително забавяне, ограничение или санкция.

Сектор на държателите на парични средства (money-holding sector)
  обхваща всички резиденти от еврозоната, които са НПФИ, като се изключи сектор „Централно държавно управление“.

Секюритизации в областта на застраховането (insurance-linked securitisations)
  са секюритизации, при които застрахователната полица се прехвърля или чрез прехвърляне на правото на собственост или на правата на бенефициера към финансово предприятие за секюритизация, или застрахователните рискове се прехвърлят от застрахователно или презастрахователно предприятие към финансово предприятие за секюритизация, което изцяло финансира експозицията му на такива рискове посредством емитирането на финансови инструменти, и при които правата на обратно изплащане на инвеститорите в тези финансови инструменти са подчинени на задълженията за презастраховане на финансовото предприятие за секюритизация.

Секюритизация (securitisation)
  е определена в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕС) No 1075/2013 (ЕЦБ/2013/40).

Синтетични секюритизации

  (synthetic securitisations)
  са секюритизации, при които е налице прехвърляне на кредитния риск на актива или на съвкупността от активи, което се постига чрез използването на кредитни деривати, гаранции или подобни механизми.

Смесени фондове (mixed funds)
  са инвестиционни фондове, инвестиращи както в капиталови, така и в дългови инструменти без преобладаваща политика с превес на единия или другия инструмент. Критериите за класифициране на инвестиционните фондове като смесени фондове се извеждат от проспекта, правилата на фонда, учредителните документи, действащите устави или правилници, документите за подписката или от инвестиционни договори, маркетингови документи или друго изявление с подобно действие.

Софтуерно базирани електронни пари (software-based e-money)
  са продукти, представляващи електронни пари, които използват специализиран софтуер на персонален компютър и които обикновено могат да бъдат използвани за прехвърляне на електронна стойност чрез телекомуникационни мрежи като интернет например.

Средства (funds)
  означава банкноти и монети, безналични пари и електронни пари.

Средства за сетълмент, наричани още платежни средства (settlement media, also referred to as means of payment)
  , са активи или вземания по отношение на активи, които се използват за плащания.

Терминали (terminals)
  са електромеханични устройства, които позволяват на оправомощени потребители да осъществят достъп до редица услуги. Потребителят има достъп до услугите на терминала чрез карта, която разполага с една или повече от следните функции: пари в брой, дебит, забавен дебит, кредит и електронни пари. Терминалите са места за физически достъп и могат да бъдат обслужвани терминали (изискват участието на оператор на терминала или касиер) или необслужвани терминали (предназначени да се използват от картодържателя в самостоятелен режим).

Терминални устройства ПОС (point of sale (POS) terminals)
  са устройства, които позволяват използването на платежни карти чрез физическо, а не виртуално, място на продажба. Платежната информация се прихваща или ръчно на хартиени ваучери, или чрез електронни средства, т.е. EFTPOS.

Терминалното устройство ПОС е предназначено да позволи предаване на информация онлайн, с искане за разрешение в реално време, и/или офлайн.

Традиционни секюритизации (traditional securitisations) са секюритизиции, при които е налице прехвърляне на кредитния риск на актива или на съвкупността от активи, което се постига или чрез прехвърлянето на правото на собственост или правата на бенефициера на активите, които се секюритизират, или чрез синдикиране.

Трансакции с пари в брой „на гише“(over-the-counter (OTC) cash transaction)
  е депозит на пари в брой по сметка в банка или теглене на пари в брой от сметка в банка, като се използва банков формуляр. Тези трансакции не представляват плащания strictо sensu, тъй като те включват единствено промяна на парите от централнобанкови пари в пари по банкова сметка или обратното.

Условни резидентни единици (notional resident units)
  се определят като: а) части от нерезидентни единици, чийто център на основен икономически интерес (което обикновено означава, че те се занимават с икономически трансакции за една година или повече) се намира на икономическата територия на страната; б) нерезидентни единици в качеството им на собственици на земя или сгради на икономическата територия на страната, но само по отношение на трансакциите, които засягат тези земя или сгради.

Участник (participant)
  е лице, което е идентифицирано/разпознато от система за преводи и на което е разрешено да изпраща или което може да получава нареждания за превод до/от системата, директно или индиректно.

Федерално и местно държавно управление (state and local government): федерално държавно управление са тези видове държавна администрация, които са отделни институционални единици, упражняващи някои от функциите на държавното управление на ниво, което е по-ниско от това на централното държавно управление и по-високо от това на институционалните единици, съществуващи на местно ниво, с изключение на администрирането на фондовете за социална сигурност. Местно държавно управление са тези видове държавна администрация, чиято компетентност се разпростира само върху част от икономиката, с изключение на местните структури на фондовете за социална сигурност (ЕСС 2010, параграфи 2.115—2.116).

Финансов лизинг (financial lease)
  е договор, с който законният собственик на дълготрайна стока (наричан по-долу „лизингодател“) я отдава за ползване на трето лице (наричано по-долу „лизингополучател“) за по-голяма част от икономическия ѝ живот или за целия ѝ икономически живот в замяна на вноски, покриващи стойността за стоката, плюс начислена лихва. Приема се, че лизингополучателят фактически получава всички изгоди, които се извличат от ползването на стоката, и поема разходите и рисковете, свързани със собствеността.

Финансови деривати (financial derivatives)
  са финансови инструменти, свързани с определен финансов инструмент, показател или стока, чрез които специфични финансови рискове могат да се търгуват самостоятелно на финансовите пазари.

Финансови предприятия за секюритизация (financial vehicle corporations engaged in securitisation transactions - FVCs)
  са определени в член 1, параграф 1 от Регламент (ЕС) No 1075/2013 (ЕЦБ/2013/40).

Финансови предприятия, занимаващи се с кредитиране (financial corporations engaged in lending — FCLs)
  , класифицирани като ДФП, са финансови предприятия, специализирани главно във финансирането на активи за домакинства и нефинансови предприятия. В тази категория се включват предприятията, специализирани във финансов лизинг, факторинг, ипотечно кредитиране и потребителско кредитиране. Тези финансови предприятия могат да извършват дейност под правната форма на жилищноспестовна каса, общинска кредитна институция и т.н.

Финансови спомагателни организации (financial auxiliaries)
  са всички финансови предприятия и квазикорпорации, които са основно ангажирани с дейности, тясно свързани с финансовото посредничество, но които сами по себе си не са финансови посредници. Главните управления, всички или повечето дъщерни дружества на които са финансови предприятия, са също финансови спомагателни организации (ЕСС 2010, параграфи 2.95—2.97).

Фондове за недвижими имоти
  (real estate funds)
  са инвестиционни фондове, които инвестират предимно в недвижими имоти. Критериите за класифициране на инвестиционните фондове като фондове за недвижими имоти се извеждат от проспекта, правилата на фонда, учредителните документи, действащите устави или правилници, документите за подписката или от инвестиционни договори, маркетингови документи или друго изявление с подобно действие.

Фондове за рисков капитал

  (venture capital funds — VCFs)
  са подкатегория на фондовете, инвестиращи в частни капиталови инструменти.

Фондове за социална сигурност (social security funds)
  са централните, федералните и местните институционални единици, чиято основна дейност е да извършват социални плащания и които отговарят едновременно на следните два критерия: а) по закон или нормативен акт някои групи от населението са задължени да участват в схемата или да заплащат вноски; и б) държавното управление е отговорно за управлението на институцията по отношение на определянето или одобряването на вноските и плащанията, независимо от ролята му на надзорен орган или работодател (ЕСС 2010, параграф 2.117).

Фондове, инвестиращи в капиталови инструменти (equity funds)
  , са инвестиционни фондове, които инвестират предимно в капиталови инструменти. Критериите за класифициране на инвестиционните фондове като фондове, инвестиращи в капиталови инструменти, се извеждат от проспекта, правилата на фонда, учредителните документи, действащите устави или правилници, документи за подписката или от инвестиционни договори, маркетингови документи или друго изявление с подобно действие.

Фондове, инвестиращи в частни капиталови инструменти (private equity funds — PEFs), са инвестиционни фондове, които не използват ливъридж и инвестират предимно в капиталови инструменти и инструменти, които са икономически подобни на капиталовите инструменти, емитирани от некотирани дружества. Подкатегория на фондовете, инвестиращи в частни капиталови инструменти, са фондовете за рисков капитал, които инвестират в стартиращи дружества. Фондовете, инвестиращи в частни капиталови инструменти (включително фондовете за рисков капитал) обикновено се учредяват като фондове от затворен тип или като командитни дружества, управлявани от дружество за частни капиталови инструменти или дружество за рисков капитал в случая на фондовете за рисков капитал. Въпреки че фондовете, инвестиращи в частни капиталови инструменти, (включително фондовете за рисков капитал) се класифицират като инвестиционни фондове в съответствие с член 1 от Регламент (ЕС) No 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38), дружествата за частни капиталови инструменти и дружествата за рисков капитал се класифицират като финансови спомагателни организации (ЕСС 2010 категория S.126), ако единствено управляват активите на фондове, инвестиращи в частни капиталови инструменти, и в фондове за рисков капитал; дружествата за частни капиталови инструменти и дружествата за рисков капитал се класифицират като други финансови посредници (ЕСС 2010 категория S.125), ако инвестират за своя сметка в частни капиталови инструменти.

Фондове на паричния пазар (money market funds — MMFs)
  са определени в член 2 от Регламент (ЕС) No 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33).

Фондове на фондове (funds of funds)
  са инвестиционни фондове, които инвестират предимно в акции или дялове на инвестиционни фондове. Критериите за класифициране на инвестиционните фондове като фондове на фондовете се извеждат от проспекта, правилата на фонда, учредителните документи, действащите устави или правилници, документите за подписката или от инвестиционни договори, маркетингови документи или друго изявление с подобно действие. Те следва да се класифицират в категорията фондове, в които инвестират предимно.

Хардуерно базирани електронни пари (hardware-based e-money)
  включват продукти на електронни пари, които предоставят на клиента преносимо електронно устройство, обикновено карта с вградена интегрална схема, съдържаща микропроцесорен чип (напр. предплатени карти).

Хедж фондове

  (hedge funds)
  по смисъла на настоящите насоки са предприятия за колективно инвестиране, независимо от правната им структура по националното право, които прилагат сравнително неограничени инвестиционни стратегии, за да получат положителна пълна възвращаемост, и чиито управители, освен възнаграждение за управление, получават и възнаграждение според резултатите от дейността на фонда. За тази цел хедж фондовете имат малко на брой ограничения по отношение на вида на финансовите инструменти, в които могат да инвестират, и поради това могат да прилагат гъвкаво множество финансови техники, свързани с увеличаване на съотношението дълг/собствен капитал (leverage), къса продажба (short-selling) или друга техника. Това определение обхваща и фондовете, които инвестират изцяло или частично в други хедж фондове, при условие че те отговарят на определението. Тези критерии за идентифициране на хедж фондовете трябва да бъдат оценени въз основа на проспектите, както и на правилата на фонда, уставите или правилниците, документите за подписката или инвестиционните договори, маркетинговите документи или друго изявление с подобно действие.

Централна банка (
  central bank)
  е финансово предприятие и квазикорпорация, чиято основна функция е да емитира валута, да поддържа вътрешната и външната стойност на валутата и да държи всички или част от международните резерви на държавата.

Централно държавно управление (central government)
  се състои от административни звена на държавата и други централни структури, чиято компетентност се разпростира върху цялата икономическа територия, с изключение на управлението на фондовете за социална сигурност (ЕСС 2010, параграф 2.114).

Частни емисии облигации (privately issued bonds)
  са облигации, ограничени съгласно двустранно споразумение за определени инвеститори, ако облигациите са поне потенциално прехвърлими.

Частни емисии ценни книжа (private placements)
  означава продажба на емисия от капиталови ценни книжа на единствен купувач или ограничен брой купувачи, без да бъде предлагана публично.

Чек (cheque)
  е писмено нареждане от едно лице (издател на чек) до друго лице (платец по чек; обикновено кредитна институция), с което се иска платецът да заплати на издателя или на определено от издателя трето лице определена сума при поискване.

---

(1)  Включена в приложение I към Регламент (ЕО) No 1893/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 20 декември 2006 г. за установяване на статистическа класификация на икономическите дейности NACE Rev.2 и за изменение на Регламент (ЕИО) No 3037/90 на Съвета, както и на някои ЕО регламенти относно специфичните статистически области (ОВ L 393, 30.12.2006 г., стр. 1).

(2)  Директива 2009/65/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 година относно координирането на законовите, подзаконовите и административните разпоредби относно предприятията за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа (ПКИПЦК) (ОВ L 302, 17.11.2009 г., стр. 32).

---