# Eiropas Savienības L 43/2014

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2014.043.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 43 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 57. sējums2014. gada 13. februāris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2014.043.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 43

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

57. sējums2014. gada 13. februāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 135/2014 (2014. gada 11. februāris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu, atceļ antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes diciāndiamīda importam | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 136/2014 (2014. gada 11. februāris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK, Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2008 attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 5 un Euro 6) un Komisijas Regulu (ES) Nr. 582/2011 attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI) (
  1
  ) | 12 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 137/2014 (2014. gada 12. februāris), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 468/2010, ar ko izveido ES sarakstu ar kuģiem, kuri iesaistījušies nelegālā, nereģistrētā un neregulētā zvejā | 47 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 138/2014 (2014. gada 12. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 55 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 135/2014 (2014. gada 11. februāris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu, atceļ antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes diciāndiamīda importam

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 136/2014 (2014. gada 11. februāris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK, Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2008 attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 5 un Euro 6) un Komisijas Regulu (ES) Nr. 582/2011 attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI) (
  1
  )

Euro 5

Euro 6

Euro VI

1

12

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 137/2014 (2014. gada 12. februāris), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 468/2010, ar ko izveido ES sarakstu ar kuģiem, kuri iesaistījušies nelegālā, nereģistrētā un neregulētā zvejā

47

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 138/2014 (2014. gada 12. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 13.2.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 43/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 43/1

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 135/2014

(2014. gada 11. februāris),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu, atceļ antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes diciāndiamīda importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. un 6. punktu un 9. pantu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 1331/2007 (2) Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes 1-ciānguanidīna (diciāndiamīda) importam noteica galīgo antidempinga maksājumu (“galīgie antidempinga pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu 49,1 % apmērā. |
| --- | --- |

(1)

Padome pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 1331/2007 (2) Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes 1-ciānguanidīna (diciāndiamīda) importam noteica galīgo antidempinga maksājumu (“galīgie antidempinga pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu 49,1 % apmērā.

1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

| (2) | Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (3) Komisija 2012. gada 14. augustā saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza uzņēmums AlzChem AG (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas pārstāv 100 % no kopējās diciāndiamīda produkcijas Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (3) Komisija 2012. gada 14. augustā saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza uzņēmums AlzChem AG (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas pārstāv 100 % no kopējās diciāndiamīda produkcijas Savienībā.

| (3) | Iesniegtais pieprasījums tika pamatots ar to, ka galīgo antidempinga pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisītu dempinga turpināšanos un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos. |
| --- | --- |

(3)

Iesniegtais pieprasījums tika pamatots ar to, ka galīgo antidempinga pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisītu dempinga turpināšanos un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos.

1.3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

| (4) | Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2012. gada 15. novembrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(4)

Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2012. gada 15. novembrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

1.4.   Izmeklēšana

1.4.1.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (5) | Izmeklēšana par dempinga turpināšanos aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. oktobra līdz 2012. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(5)

Izmeklēšana par dempinga turpināšanos aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. oktobra līdz 2012. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

| (6) | Pēc informācijas galīgās nodošanas atklātībā pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka attiecīgajam periodam būtu jāsākas 2008. gadā, jo par 2009. gadu iegūtie konstatējumi neesot reprezentatīvi. Vispirms būtu jāatgādina, ka Komisijai ir plaša rīcības brīvība, nosakot periodu, kas jāņem vērā, lai pārbaudītu kaitējumu. Otrkārt, pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis šo prasību pārāk vēlu, lai mainītu periodu. Attiecīgais periods tika paziņots jau pašā procesa sākumā, taču pieprasījuma iesniedzējs toreiz to neapstrīdēja. Tik vēlā procesa posmā periodu nevar mainīt praktisku apsvērumu dēļ un tāpēc, ka izmaiņas, pamatojoties uz savāktajiem pierādījumiem, būtu pretrunā ar nepieciešamību objektīvi veikt izmeklēšanu. Tāpēc prasība tika noraidīta. |
| --- | --- |

(6)

Pēc informācijas galīgās nodošanas atklātībā pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka attiecīgajam periodam būtu jāsākas 2008. gadā, jo par 2009. gadu iegūtie konstatējumi neesot reprezentatīvi. Vispirms būtu jāatgādina, ka Komisijai ir plaša rīcības brīvība, nosakot periodu, kas jāņem vērā, lai pārbaudītu kaitējumu. Otrkārt, pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis šo prasību pārāk vēlu, lai mainītu periodu. Attiecīgais periods tika paziņots jau pašā procesa sākumā, taču pieprasījuma iesniedzējs toreiz to neapstrīdēja. Tik vēlā procesa posmā periodu nevar mainīt praktisku apsvērumu dēļ un tāpēc, ka izmaiņas, pamatojoties uz savāktajiem pierādījumiem, būtu pretrunā ar nepieciešamību objektīvi veikt izmeklēšanu. Tāpēc prasība tika noraidīta.

1.4.2.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

| (7) | Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, ražotājiem eksportētājiem attiecīgajā valstī, nesaistītajiem importētājiem, lietotājiem Savienībā, par kuriem zināms, ka tie ir ieinteresēti, un eksportējošās valsts pārstāvjiem par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(7)

Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, ražotājiem eksportētājiem attiecīgajā valstī, nesaistītajiem importētājiem, lietotājiem Savienībā, par kuriem zināms, ka tie ir ieinteresēti, un eksportējošās valsts pārstāvjiem par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.

| (8) | Ņemot vērā acīmredzamo lielo ražotāju eksportētāju skaitu attiecīgajā valstī un nesaistīto importētāju skaitu, uzskatīja par lietderīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu pārbaudīt, vai būtu jāizmanto izlases metode. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, šīs personas tika lūgtas atbilstīgi pamatregulas 17. pantam pieteikties 15 dienu laikā no pārskatīšanas sākšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā acīmredzamo lielo ražotāju eksportētāju skaitu attiecīgajā valstī un nesaistīto importētāju skaitu, uzskatīja par lietderīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu pārbaudīt, vai būtu jāizmanto izlases metode. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, šīs personas tika lūgtas atbilstīgi pamatregulas 17. pantam pieteikties 15 dienu laikā no pārskatīšanas sākšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.

| (9) | Sazinājās ar 12 zināmajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Tā kā tikai viens Ķīnas ražotājs eksportētājs iesniedza pieprasīto informāciju, nevajadzēja veikt ražotāju eksportētāju atlasi. |
| --- | --- |

(9)

Sazinājās ar 12 zināmajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Tā kā tikai viens Ķīnas ražotājs eksportētājs iesniedza pieprasīto informāciju, nevajadzēja veikt ražotāju eksportētāju atlasi.

| (10) | Attiecībā uz importētājiem tika noteikti aptuveni 10 nesaistīti diciāndiamīda importētāji Savienībā, kurus uzaicināja sniegt atlasei vajadzīgo informāciju. Tikai divi no tiem pieteicās un piekrita sadarboties šajā pārskatīšanā. Tādējādi nesaistīto importētāju atlase nebija vajadzīga. |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz importētājiem tika noteikti aptuveni 10 nesaistīti diciāndiamīda importētāji Savienībā, kurus uzaicināja sniegt atlasei vajadzīgo informāciju. Tikai divi no tiem pieteicās un piekrita sadarboties šajā pārskatīšanā. Tādējādi nesaistīto importētāju atlase nebija vajadzīga.

| (11) | Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām ieinteresētajām personām un visiem pārējiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no Savienības ražotāja, ražotāja eksportētāja Ķīnā, kas sadarbojās, diviem nesaistītiem importētājiem un viena lietotāja Savienībā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām ieinteresētajām personām un visiem pārējiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no Savienības ražotāja, ražotāja eksportētāja Ķīnā, kas sadarbojās, diviem nesaistītiem importētājiem un viena lietotāja Savienībā.

| (12) | Papildu apsvērumi tika saņemti no diviem nesaistītiem importētājiem/tirgotājiem un trim lietotājiem Savienībā. |
| --- | --- |

(12)

Papildu apsvērumi tika saņemti no diviem nesaistītiem importētājiem/tirgotājiem un trim lietotājiem Savienībā.

| (13) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga turpināšanās un kaitējuma atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu ieinteresēto personu telpās:






  a) | Savienības ražotājs:






  — | AlzChem AG, Trostberg, Vācija; |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga turpināšanās un kaitējuma atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu ieinteresēto personu telpās:

a)

Savienības ražotājs:

—

AlzChem AG, Trostberg, Vācija;

| b) | ražotājs eksportētājs Ķīnā:






  — | Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd. Shizuishan, Ķīna; |
| --- | --- | --- |

b)

ražotājs eksportētājs Ķīnā:

—

Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd. Shizuishan, Ķīna;

| c) | nesaistīts importētājs Savienībā:






  — | Helm AG, Hamburg, Vācija; |
| --- | --- | --- |

c)

nesaistīts importētājs Savienībā:

—

Helm AG, Hamburg, Vācija;

| d) | lietotājs Savienībā:






  — | Merck Santé S.A.S., Lyon, Francija. |
| --- | --- | --- |

d)

lietotājs Savienībā:

—

Merck Santé S.A.S., Lyon, Francija.

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (14) | Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, kas sākotnējā izmeklēšanā, t. i., 1-ciānguanidīns (diciandiamīds) (“DCD”), kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“attiecīgais ražojums”) un kuru patlaban klasificē ar KN kodu 2926 20 00. To ražo no nedzēstiem kaļķiem un sodrējiem, un tas veidojas pēc vairākiem ražošanas posmiem. Tā ir cieta viela smalka, balta, kristāliska pulvera veidā, parasti bez smaržas. |
| --- | --- |

(14)

Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, kas sākotnējā izmeklēšanā, t. i., 1-ciānguanidīns (diciandiamīds) (“DCD”), kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“attiecīgais ražojums”) un kuru patlaban klasificē ar KN kodu 2926 20 00. To ražo no nedzēstiem kaļķiem un sodrējiem, un tas veidojas pēc vairākiem ražošanas posmiem. Tā ir cieta viela smalka, balta, kristāliska pulvera veidā, parasti bez smaržas.

| (15) | DCD parasti izmanto kā starpproduktu, lai ražotu daudzus citus ķīmiskus starpproduktus, piemēram, farmaceitiskos produktus, un dažādos rūpnieciski lietojumos – ūdens, mīkstās masas un papīra, tekstilizstrādājumu un ādas ražošanā – un dažādās epoksīdu lietojumu jomās. Tas ir pamatelements slāpekļa – oglekļa – slāpekļa (NCN) ķēdē, veidojot nišas galaproduktus, piemēram, guanidīna nitrātu un citus NCN atvasinājumus. |
| --- | --- |

(15)

DCD parasti izmanto kā starpproduktu, lai ražotu daudzus citus ķīmiskus starpproduktus, piemēram, farmaceitiskos produktus, un dažādos rūpnieciski lietojumos – ūdens, mīkstās masas un papīra, tekstilizstrādājumu un ādas ražošanā – un dažādās epoksīdu lietojumu jomās. Tas ir pamatelements slāpekļa – oglekļa – slāpekļa (NCN) ķēdē, veidojot nišas galaproduktus, piemēram, guanidīna nitrātu un citus NCN atvasinājumus.

| (16) | Lielākā daļa no DCD, kurus pārdod Savienības tirgū, atbilst standartam. Tikai neliels daudzums ir ar mazāku daļiņu izmēru (tā sauktie mikro DCD). Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, iesniedza datus tikai par standartam atbilstīgo veidu. |
| --- | --- |

(16)

Lielākā daļa no DCD, kurus pārdod Savienības tirgū, atbilst standartam. Tikai neliels daudzums ir ar mazāku daļiņu izmēru (tā sauktie mikro DCD). Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, iesniedza datus tikai par standartam atbilstīgo veidu.

2.2.   Līdzīgais ražojums

| (17) | Viens lietotājs apšaubīja, ka Savienības DCD un Ķīnas DCD ir līdzīgi ražojumi, pamatojoties uz to, ka standartam atbilstīgais DCD veids, ko ražo Savienības ražošanas nozare, iespējams, ir augstākas kvalitātes nekā tas, ko ražo Ķīnas ražotāji eksportētāji. Konkrēti šis lietotājs apgalvoja, ka ūdens saturs Ķīnas DCD esot daudz augstāks un svārstīgāks salīdzinājumā ar ūdens saturu DCD, kas ražoti Savienībā. Turklāt Ķīnas DCD esot arī augstāks piemaisījumu saturs. |
| --- | --- |

(17)

Viens lietotājs apšaubīja, ka Savienības DCD un Ķīnas DCD ir līdzīgi ražojumi, pamatojoties uz to, ka standartam atbilstīgais DCD veids, ko ražo Savienības ražošanas nozare, iespējams, ir augstākas kvalitātes nekā tas, ko ražo Ķīnas ražotāji eksportētāji. Konkrēti šis lietotājs apgalvoja, ka ūdens saturs Ķīnas DCD esot daudz augstāks un svārstīgāks salīdzinājumā ar ūdens saturu DCD, kas ražoti Savienībā. Turklāt Ķīnas DCD esot arī augstāks piemaisījumu saturs.

| (18) | Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā šajā izmeklēšanā tomēr konstatēja, ka, lai gan iespējamas kvalitātes atšķirības, to nevar kvantitatīvi novērtēt, turklāt tās neietekmē Savienības ražošanas nozares ražotā un Savienībā pārdotā DCD un attiecīgā ražojuma ķīmiskās, fiziskās un tehniskās pamatīpašības, un tika konstatēts, ka abi ražojumi ir vienādi un tiem ir vienādi galalietojuma veidi. |
| --- | --- |

(18)

Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā šajā izmeklēšanā tomēr konstatēja, ka, lai gan iespējamas kvalitātes atšķirības, to nevar kvantitatīvi novērtēt, turklāt tās neietekmē Savienības ražošanas nozares ražotā un Savienībā pārdotā DCD un attiecīgā ražojuma ķīmiskās, fiziskās un tehniskās pamatīpašības, un tika konstatēts, ka abi ražojumi ir vienādi un tiem ir vienādi galalietojuma veidi.

| (19) | Cits lietotājs apgalvoja, ka mikro DCD būtu jāizslēdz no antidempinga pasākumu ražojuma jomas, ņemot vērā iespējamās fizikālo īpašību, galalietojuma veidu un cenas atšķirības, salīdzinot ar standarta DCD. |
| --- | --- |

(19)

Cits lietotājs apgalvoja, ka mikro DCD būtu jāizslēdz no antidempinga pasākumu ražojuma jomas, ņemot vērā iespējamās fizikālo īpašību, galalietojuma veidu un cenas atšķirības, salīdzinot ar standarta DCD.

| (20) | Tomēr izmeklēšanā konstatēja, ka abiem veidiem ir vienādas ķīmiskās, fizikālās un tehniskās pamatīpašības. Standarta DCD tālākā pārstrāde, lai ražotu mikro DCD, nozīmē, ka tiek veikts vienkāršs fizikāls process (malšana), bet ne ķīmiska pārstrāde. Turklāt, lai gan mikro DCD cenas ir augstākas nekā standarta DCD, abiem veidiem ir vienādi galalietojuma veidi un tos parasti var savstarpēji aizstāt. |
| --- | --- |

(20)

Tomēr izmeklēšanā konstatēja, ka abiem veidiem ir vienādas ķīmiskās, fizikālās un tehniskās pamatīpašības. Standarta DCD tālākā pārstrāde, lai ražotu mikro DCD, nozīmē, ka tiek veikts vienkāršs fizikāls process (malšana), bet ne ķīmiska pārstrāde. Turklāt, lai gan mikro DCD cenas ir augstākas nekā standarta DCD, abiem veidiem ir vienādi galalietojuma veidi un tos parasti var savstarpēji aizstāt.

| (21) | Izmeklēšanā apstiprināja, ka tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, kurus ražo un pārdod Ķīnas iekšzemes tirgū, kā arī tiem, kurus Savienībā ražo un pārdod Savienības ražotājs, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī lietojuma veidi, tāpēc tie ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(21)

Izmeklēšanā apstiprināja, ka tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, kurus ražo un pārdod Ķīnas iekšzemes tirgū, kā arī tiem, kurus Savienībā ražo un pārdod Savienības ražotājs, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī lietojuma veidi, tāpēc tie ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

3.1.   Ievadpiezīmes

| (22) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā dempings varētu turpināties. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā dempings varētu turpināties.

| (23) | Kā minēts 9. apsvērumā, ņemot vērā to, ka tikai viens uzņēmums sadarbojās, nevajadzēja veikt ražotāju eksportētāju atlasi Ķīnā. PIP laikā šis uzņēmums nodrošināja vairāk nekā 35 % attiecīgā ražojuma importa no Ķīnas Savienībā. Šis uzņēmums nav eksportējis sākotnējās izmeklēšanas IP laikā, tāpēc nesadarbojās sākotnējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(23)

Kā minēts 9. apsvērumā, ņemot vērā to, ka tikai viens uzņēmums sadarbojās, nevajadzēja veikt ražotāju eksportētāju atlasi Ķīnā. PIP laikā šis uzņēmums nodrošināja vairāk nekā 35 % attiecīgā ražojuma importa no Ķīnas Savienībā. Šis uzņēmums nav eksportējis sākotnējās izmeklēšanas IP laikā, tāpēc nesadarbojās sākotnējā izmeklēšanā.

3.2.   Imports par dempinga cenām PIP laikā

3.2.1.   Analogā valsts

| (24) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz cenām vai salikto vērtību atbilstīgā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogā valsts”) vai cenu no šādas trešās valsts uz citām valstīm, tostarp Savienību, vai, ja nav iespējams, izmantojot jebkuru citu pieņemamu vērtību, tostarp cenu, kas faktiski samaksāta vai maksājama Savienībā par līdzīgo ražojumu, vajadzības gadījumā atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu samērīgu peļņas procentu. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz cenām vai salikto vērtību atbilstīgā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogā valsts”) vai cenu no šādas trešās valsts uz citām valstīm, tostarp Savienību, vai, ja nav iespējams, izmantojot jebkuru citu pieņemamu vērtību, tostarp cenu, kas faktiski samaksāta vai maksājama Savienībā par līdzīgo ražojumu, vajadzības gadījumā atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu samērīgu peļņas procentu.

| (25) | Tā kā attiecīgais ražojums netika ražots ārpus Savienības un Ķīnas, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka tā gatavojas noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai maksājamas Savienībā par līdzīgo ražojumu, kā tas bija darīts arī sākotnējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(25)

Tā kā attiecīgais ražojums netika ražots ārpus Savienības un Ķīnas, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka tā gatavojas noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai maksājamas Savienībā par līdzīgo ražojumu, kā tas bija darīts arī sākotnējā izmeklēšanā.

| (26) | Līdzīgo ražojumu Savienības ražošanas nozare pārdeva reprezentatīvos daudzumos. Tomēr Savienības ražošanas nozares pārdevumi iekšzemes tirgū radīja zaudējumus, lai gan tuvojās rentabilitātes slieksnim. Tāpēc normālo vērtību noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksām un pieskaitot samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PVA) izmaksas un peļņu. PVA izmaksas un peļņu noteica, izmantojot to pašu metodi kā sākotnējā izmeklēšanā. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 9. punktu Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas tika koriģētas tā, lai kompensētu papildu transporta izmaksas, jo ražošanas vienības bija nošķirtas, fiziski nebija tieši pieejami izejmateriāli, tie bija jātransportē no attālākām ražošanas vietām, un bija jārealizē blakusprodukts (dzēstie kaļķi). Šīs korekcijas tika veiktas arī sākotnējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(26)

Līdzīgo ražojumu Savienības ražošanas nozare pārdeva reprezentatīvos daudzumos. Tomēr Savienības ražošanas nozares pārdevumi iekšzemes tirgū radīja zaudējumus, lai gan tuvojās rentabilitātes slieksnim. Tāpēc normālo vērtību noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksām un pieskaitot samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PVA) izmaksas un peļņu. PVA izmaksas un peļņu noteica, izmantojot to pašu metodi kā sākotnējā izmeklēšanā. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 9. punktu Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas tika koriģētas tā, lai kompensētu papildu transporta izmaksas, jo ražošanas vienības bija nošķirtas, fiziski nebija tieši pieejami izejmateriāli, tie bija jātransportē no attālākām ražošanas vietām, un bija jārealizē blakusprodukts (dzēstie kaļķi). Šīs korekcijas tika veiktas arī sākotnējā izmeklēšanā.

3.2.2.   Eksporta cena

| (27) | Visu eksportu ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, Savienībā tieši pārdeva neatkarīgiem pircējiem, kuri veica uzņēmējdarbību Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kas faktiski maksātas vai maksājamas. |
| --- | --- |

(27)

Visu eksportu ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, Savienībā tieši pārdeva neatkarīgiem pircējiem, kuri veica uzņēmējdarbību Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kas faktiski maksātas vai maksājamas.

3.2.3.   Salīdzinājums

| (28) | Salīdzinājums starp vidējo vērtību un eksporta cenu tika veikts, pamatojoties uz ražotāja cenu. |
| --- | --- |

(28)

Salīdzinājums starp vidējo vērtību un eksporta cenu tika veikts, pamatojoties uz ražotāja cenu.

| (29) | Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu starp normālo vērtību un ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, eksporta cenu un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu pienācīga uzmanība, izdarot korekcijas, tika pievērsta atšķirībām attiecībā uz transporta, apdrošināšanas, nodokļu un kredīta izmaksām, kas ietekmēja cenas un cenu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(29)

Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu starp normālo vērtību un ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, eksporta cenu un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu pienācīga uzmanība, izdarot korekcijas, tika pievērsta atšķirībām attiecībā uz transporta, apdrošināšanas, nodokļu un kredīta izmaksām, kas ietekmēja cenas un cenu salīdzināmību.

3.2.4.   Dempinga starpība

| (30) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpība tika noteikta, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(30)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpība tika noteikta, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu.

| (31) | Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, minētais salīdzinājums parādīja, ka tiek veikts dempings, lai gan ievērojami zemākā līmenī, nekā tika noteikts sākotnējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(31)

Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, minētais salīdzinājums parādīja, ka tiek veikts dempings, lai gan ievērojami zemākā līmenī, nekā tika noteikts sākotnējā izmeklēšanā.

3.3.   Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā

3.3.1.   Ievadpiezīme

| (32) | Pēc tam, kad tika noteikts dempings PIP laikā, izmeklēja dempinga turpināšanās iespējamību, ja pasākumi tiktu atcelti, un analizēja šādus elementus: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā, importa par dempinga cenām no Ķīnas apjoms un cenas un Savienības tirgus pievilcība saistībā ar importu no Ķīnas. |
| --- | --- |

(32)

Pēc tam, kad tika noteikts dempings PIP laikā, izmeklēja dempinga turpināšanās iespējamību, ja pasākumi tiktu atcelti, un analizēja šādus elementus: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā, importa par dempinga cenām no Ķīnas apjoms un cenas un Savienības tirgus pievilcība saistībā ar importu no Ķīnas.

| (33) | Šajā sakarā būtu jāatgādina, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, ražoja vairāk nekā 30 % no Ķīnas kopējās produkcijas PIP laikā. |
| --- | --- |

(33)

Šajā sakarā būtu jāatgādina, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, ražoja vairāk nekā 30 % no Ķīnas kopējās produkcijas PIP laikā.

3.3.2.   Ķīnas ražotāju ražošanas jauda un neizmantotā jauda

| (34) | Tā kā publiski pieejams maz informācijas par Ķīnas DCD ražošanas nozari, secinājumi par neizmantoto jaudu tika izdarīti, galvenokārt izmantojot pārskatīšanas pieprasījumā ietverto informāciju un informāciju, ko ieguva no vienīgā ražotāja, kas sadarbojās, datus pēc iespējas salīdzinot ar publiski pieejamo informāciju. |
| --- | --- |

(34)

Tā kā publiski pieejams maz informācijas par Ķīnas DCD ražošanas nozari, secinājumi par neizmantoto jaudu tika izdarīti, galvenokārt izmantojot pārskatīšanas pieprasījumā ietverto informāciju un informāciju, ko ieguva no vienīgā ražotāja, kas sadarbojās, datus pēc iespējas salīdzinot ar publiski pieejamo informāciju.

| (35) | Pamatojoties uz to, tiek pieņemts, ka no 2007. gada līdz 2012. gadam Ķīnā palielinājās kopējā uzstādītā jauda. Tomēr faktiskais produkcijas apjoms PIP laikā bija tikai 80 000 tonnu, liecinot, ka varētu būt pieejama neizmantota jauda. Ķīnas uzstādītās jaudas PIP laikā būtu pieticis, lai apmierinātu vairāk nekā globālo pieprasījumu pēc DCD, un neizmantotā jauda varētu būt lielāka nekā kopējais patēriņš Savienībā PIP laikā, savukārt Ķīnas vietējais patēriņš PIP laikā bija tikai 40 000 tonnas, t. i., puse no faktiskā Ķīnas produkcijas apjoma. |
| --- | --- |

(35)

Pamatojoties uz to, tiek pieņemts, ka no 2007. gada līdz 2012. gadam Ķīnā palielinājās kopējā uzstādītā jauda. Tomēr faktiskais produkcijas apjoms PIP laikā bija tikai 80 000 tonnu, liecinot, ka varētu būt pieejama neizmantota jauda. Ķīnas uzstādītās jaudas PIP laikā būtu pieticis, lai apmierinātu vairāk nekā globālo pieprasījumu pēc DCD, un neizmantotā jauda varētu būt lielāka nekā kopējais patēriņš Savienībā PIP laikā, savukārt Ķīnas vietējais patēriņš PIP laikā bija tikai 40 000 tonnas, t. i., puse no faktiskā Ķīnas produkcijas apjoma.

| (36) | Attiecībā uz neizmantoto jaudu izmeklēšanā uzņēmumos iegūtā informācija liecina, ka vienīgajam ražotājam, kas sadarbojās un kas pārstāvēja vairāk nekā 20 % no Ķīnas kopējās uzstādītās jaudas 2012. gadā, ir piešķirta atļauja 2014. gadā palielināt ražošanas jaudu par 50 %. Gaidāms, ka šī jaunā jauda inter alia tiks izmantota šā ražotāja paša ražošanas procesos (DCD lietojums pašu vajadzībām) un Ķīnas iekšzemes tirgū, kurā PIP laikā noietu rada aptuveni puse no vienīgā ražotāja, kas sadarbojās, DCD produkcijas. Informācija, kas iegūta no vienīgā ražotāja, kas sadarbojās, liecina, ka turpmākos ieguldījumus jaudas palielināšanā izmantos, lai inter alia apgādātu Ķīnas iekšzemes tirgu, kas ir liels un strauji augošs. |
| --- | --- |

(36)

Attiecībā uz neizmantoto jaudu izmeklēšanā uzņēmumos iegūtā informācija liecina, ka vienīgajam ražotājam, kas sadarbojās un kas pārstāvēja vairāk nekā 20 % no Ķīnas kopējās uzstādītās jaudas 2012. gadā, ir piešķirta atļauja 2014. gadā palielināt ražošanas jaudu par 50 %. Gaidāms, ka šī jaunā jauda inter alia tiks izmantota šā ražotāja paša ražošanas procesos (DCD lietojums pašu vajadzībām) un Ķīnas iekšzemes tirgū, kurā PIP laikā noietu rada aptuveni puse no vienīgā ražotāja, kas sadarbojās, DCD produkcijas. Informācija, kas iegūta no vienīgā ražotāja, kas sadarbojās, liecina, ka turpmākos ieguldījumus jaudas palielināšanā izmantos, lai inter alia apgādātu Ķīnas iekšzemes tirgu, kas ir liels un strauji augošs.

| (37) | Tādējādi Ķīna spēs ražot lielus daudzumus eksportam, jo īpaši tādēļ, ka nekas neliecina, ka iekšzemes tirgū varētu būt noiets visai produkcijai, ko varētu saražot, pateicoties neizmantotajai jaudai. |
| --- | --- |

(37)

Tādējādi Ķīna spēs ražot lielus daudzumus eksportam, jo īpaši tādēļ, ka nekas neliecina, ka iekšzemes tirgū varētu būt noiets visai produkcijai, ko varētu saražot, pateicoties neizmantotajai jaudai.

3.3.3.   Importa par dempinga cenām no Ķīnas apjoms un cenas

| (38) | Saskaņā ar Eurostat datiem un pārbaudītiem importa datiem importa apjoms no Ķīnas strauji samazinājās, kad 2007. gadā tika noteikti pasākumi, un atkal nedaudz palielinājās no 2009. gada līdz PIP beigām, taču nesasniedza 2007. gada līmeni. Tas atspoguļojās arī Ķīnas importa tirgus daļā, kas samazinājās no 40–45 % 2007. gadā līdz 10–15 % 2009. gadā un, neraugoties uz Ķīnas cenu kāpumu par 73 %, atkal sasniedza 15–20 % līmeni PIP beigās. |
| --- | --- |

(38)

Saskaņā ar Eurostat datiem un pārbaudītiem importa datiem importa apjoms no Ķīnas strauji samazinājās, kad 2007. gadā tika noteikti pasākumi, un atkal nedaudz palielinājās no 2009. gada līdz PIP beigām, taču nesasniedza 2007. gada līmeni. Tas atspoguļojās arī Ķīnas importa tirgus daļā, kas samazinājās no 40–45 % 2007. gadā līdz 10–15 % 2009. gadā un, neraugoties uz Ķīnas cenu kāpumu par 73 %, atkal sasniedza 15–20 % līmeni PIP beigās.

3.3.4.   Savienības tirgus pievilcīgums

| (39) | Savienības tirgus ir salīdzinoši liels tirgus, kas patērē aptuveni 18 % no DCD pasaules patēriņa, taču tas nav pievilcīgākais tirgus vai vienīgais pievilcīgais tirgus, ņemot vērā tirdzniecības segmentus un cenas (skatīt 74. apsvērumu). Pieejamā informācija liecina, ka Ķīnas ražotāji prognozē farmaceitiskās rūpniecības pieprasījuma kāpumu, piemēram, Indijā, kas izmanto DCD, piemēram, kā izejvielu, lai ražotu diabēta zāles (metformīnu). Tāpēc, pateicoties šim jaunajam pieprasījumam, iespējams, tiks izmantota liela Ķīnas neizmantotās jaudas daļa. Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek uzskatīts, ka Savienības tirgus nav vienīgais pievilcīgais tirgus Ķīnas eksportētājiem. |
| --- | --- |

(39)

Savienības tirgus ir salīdzinoši liels tirgus, kas patērē aptuveni 18 % no DCD pasaules patēriņa, taču tas nav pievilcīgākais tirgus vai vienīgais pievilcīgais tirgus, ņemot vērā tirdzniecības segmentus un cenas (skatīt 74. apsvērumu). Pieejamā informācija liecina, ka Ķīnas ražotāji prognozē farmaceitiskās rūpniecības pieprasījuma kāpumu, piemēram, Indijā, kas izmanto DCD, piemēram, kā izejvielu, lai ražotu diabēta zāles (metformīnu). Tāpēc, pateicoties šim jaunajam pieprasījumam, iespējams, tiks izmantota liela Ķīnas neizmantotās jaudas daļa. Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek uzskatīts, ka Savienības tirgus nav vienīgais pievilcīgais tirgus Ķīnas eksportētājiem.

3.3.5.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

| (40) | Izmeklēšanā apstiprināja, ka PIP laikā Ķīnas imports turpināja ieplūst Savienības tirgū par dempinga cenām. Ņemot vērā pastāvīgo dempingu, to, ka Savienības tirgus ir liels tirgus, kas bija diezgan pievilcīgs tirgus Ķīnas eksportētājiem pagātnē, kā arī pieejamo neizmantoto jaudu Ķīnā, kas pārsniedz kopējo patēriņu Savienībā, var secināt, ka dempings, iespējams, turpinātos, ja pasākumus atceltu. Tomēr būtu jānorāda, ka pašreizējais dempinga līmenis ir ievērojami zemāks nekā tas, kas tika noteikts sākotnējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(40)

Izmeklēšanā apstiprināja, ka PIP laikā Ķīnas imports turpināja ieplūst Savienības tirgū par dempinga cenām. Ņemot vērā pastāvīgo dempingu, to, ka Savienības tirgus ir liels tirgus, kas bija diezgan pievilcīgs tirgus Ķīnas eksportētājiem pagātnē, kā arī pieejamo neizmantoto jaudu Ķīnā, kas pārsniedz kopējo patēriņu Savienībā, var secināt, ka dempings, iespējams, turpinātos, ja pasākumus atceltu. Tomēr būtu jānorāda, ka pašreizējais dempinga līmenis ir ievērojami zemāks nekā tas, kas tika noteikts sākotnējā izmeklēšanā.

4.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ

4.1.   Ievadpiezīme

| (41) | Tā kā analīze attiecas tikai uz vienu uzņēmumu, konfidencialitātes apsvērumu dēļ vairākums rādītāju sniegti indeksētā vai diapazona veidā. |
| --- | --- |

(41)

Tā kā analīze attiecas tikai uz vienu uzņēmumu, konfidencialitātes apsvērumu dēļ vairākums rādītāju sniegti indeksētā vai diapazona veidā.

4.2.   Savienības ražošanas nozare

| (42) | Savienības ražotāja AlzChem AG produkcija veido 100 % no Savienībā ražotā DCD. Tāpēc uzskata, ka AlzChem AG veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(42)

Savienības ražotāja AlzChem AG produkcija veido 100 % no Savienībā ražotā DCD. Tāpēc uzskata, ka AlzChem AG veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.

4.3.   Patēriņš Savienības tirgū

| (43) | Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū un Eurostat datiem par importu, tos salīdzinot ar citiem statistikas avotiem. Attiecīgajā periodā patēriņš ir mainījies šādi.

  1.   tabula | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš Savienībā (tonnas) | 11 042 | 13 712 | 14 338 | 14 146 |
| Indekss (2009 = 100) | 100 | 124 | 130 | 128 |

(43)

Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū un Eurostat datiem par importu, tos salīdzinot ar citiem statistikas avotiem. Attiecīgajā periodā patēriņš ir mainījies šādi.

1.   tabula

2009

2010

2011

PIP

Patēriņš Savienībā (tonnas)

11 042

13 712

14 338

14 146

Indekss (2009 = 100)

100

124

130

128

| (44) | Neatkarīgi no brīvā tirgus patēriņa, kas parādīts iepriekš, tiek atgādināts, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares DCD lietojums pašu vajadzībām bija robežās no 10 % līdz 20 % no Savienības produkcijas un mainījās šādi.

  2.   tabula | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lietojums pašu vajadzībām – indekss (2009 = 100) | 100 | 123 | 124 | 127 |

(44)

Neatkarīgi no brīvā tirgus patēriņa, kas parādīts iepriekš, tiek atgādināts, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares DCD lietojums pašu vajadzībām bija robežās no 10 % līdz 20 % no Savienības produkcijas un mainījās šādi.

2.   tabula

2009

2010

2011

PIP

Lietojums pašu vajadzībām – indekss (2009 = 100)

100

123

124

127

4.4.   Imports no Ķīnas Savienībā

| (45) | Paturot prātā, ka tikai viens eksportētājs sadarbojās izmeklēšanā, tika konstatēts, ka Eurostat dati bija labākais informācijas avots par importa apjomiem un cenām. Eurostat dati attiecas uz ES 27 valstīm, un tos salīdzināja ar citiem avotiem, piemēram, Ķīnas eksporta statistiku, 14. panta 6. punktā minēto datubāzi, importētāja, kas sadarbojās, un lietotāja datiem. |
| --- | --- |

(45)

Paturot prātā, ka tikai viens eksportētājs sadarbojās izmeklēšanā, tika konstatēts, ka Eurostat dati bija labākais informācijas avots par importa apjomiem un cenām. Eurostat dati attiecas uz ES 27 valstīm, un tos salīdzināja ar citiem avotiem, piemēram, Ķīnas eksporta statistiku, 14. panta 6. punktā minēto datubāzi, importētāja, kas sadarbojās, un lietotāja datiem.

| (46) | DCD no Ķīnas tika importēts atbilstīgi diviem muitas režīmiem. Atbilstīgi parastajam režīmam bija jāmaksā parastais muitas tarifs un antidempinga maksājums. Saskaņā ar režīmu “ievešana pārstrādei” nebija jāmaksā neviens no šiem maksājumiem, jo materiāls tika izmantots, lai ražotu pakārtotus ražojumus, kurus eksportēja ārpus Savienības. Kā redzams turpmāk tabulā, režīms “ievešana pārstrādei” PIP laikā attiecās uz aptuveni divām trešdaļām importa. |
| --- | --- |

(46)

DCD no Ķīnas tika importēts atbilstīgi diviem muitas režīmiem. Atbilstīgi parastajam režīmam bija jāmaksā parastais muitas tarifs un antidempinga maksājums. Saskaņā ar režīmu “ievešana pārstrādei” nebija jāmaksā neviens no šiem maksājumiem, jo materiāls tika izmantots, lai ražotu pakārtotus ražojumus, kurus eksportēja ārpus Savienības. Kā redzams turpmāk tabulā, režīms “ievešana pārstrādei” PIP laikā attiecās uz aptuveni divām trešdaļām importa.

4.4.1.   Apjoms un tirgus daļa

| (47) | Pēc antidempinga pasākumu noteikšanas 2007. gadā importa apjoms no Ķīnas ievērojami samazinājās. Tā kopējā tirgus daļa PIP laikā bija apmēram 15 %–20 %. Neatkarīgi no tā attiecīgajā periodā tāda Ķīnas izcelsmes importa apjoms, kas tika veikts atbilstīgi parastajam muitas režīmam, svārstījās, savukārt vairāk nekā divkāršojās Ķīnas imports, ko ieveda atbilstīgi režīmam “ievešana pārstrādei”. Ņemot vērā abus režīmus, importa apjomi šajā periodā pieauga, taču tie ir ievērojami zemāki par līmeņiem, kas bija vērojami pirms pasākumu noteikšanas (virs 6 000 tonnām).

  3.   tabula










  Imports no Ķīnas | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms – parastais režīms (tonnas) | 881 | 1 251 | 1 781 | 730 |
| Indekss (2009 = 100) | 100 | 142 | 202 | 83 |
| Tirgus daļa | 5–10 % | 5–10 % | 10–15 % | 5–10 % |
| Vidējā importa cena – parastais režīms (EUR/t) | 1 218 | 1 267 | 1 826 | 2 101 |
| Vidējā importa cena – ievešana pārstrādei (EUR/t) | 1 677 | 1 463 | 1 674 | 2 069 |
| Importa apjoms – ievešana pārstrādei (tonnas) | 676 | 984 | 654 | 1 467 |
| Indekss (2009 = 100) | 100 | 146 | 97 | 217 |
| Tirgus daļa – visi režīmi | 10–15 % | 15–20 % | 15–20 % | 15–20 % |

(47)

Pēc antidempinga pasākumu noteikšanas 2007. gadā importa apjoms no Ķīnas ievērojami samazinājās. Tā kopējā tirgus daļa PIP laikā bija apmēram 15 %–20 %. Neatkarīgi no tā attiecīgajā periodā tāda Ķīnas izcelsmes importa apjoms, kas tika veikts atbilstīgi parastajam muitas režīmam, svārstījās, savukārt vairāk nekā divkāršojās Ķīnas imports, ko ieveda atbilstīgi režīmam “ievešana pārstrādei”. Ņemot vērā abus režīmus, importa apjomi šajā periodā pieauga, taču tie ir ievērojami zemāki par līmeņiem, kas bija vērojami pirms pasākumu noteikšanas (virs 6 000 tonnām).

3.   tabula

Imports no Ķīnas

2009

2010

2011

PIP

Importa apjoms – parastais režīms (tonnas)

881

1 251

1 781

730

Indekss (2009 = 100)

100

142

202

83

Tirgus daļa

5–10 %

5–10 %

10–15 %

5–10 %

Vidējā importa cena – parastais režīms (EUR/t)

1 218

1 267

1 826

2 101

Vidējā importa cena – ievešana pārstrādei (EUR/t)

1 677

1 463

1 674

2 069

Importa apjoms – ievešana pārstrādei (tonnas)

676

984

654

1 467

Indekss (2009 = 100)

100

146

97

217

Tirgus daļa – visi režīmi

10–15 %

15–20 %

15–20 %

15–20 %

4.4.2.   Cena

| (48) | Kā norādīts iepriekšējā tabulā, attiecīgajā periodā Ķīnas importa cenas būtiski palielinājās. |
| --- | --- |

(48)

Kā norādīts iepriekšējā tabulā, attiecīgajā periodā Ķīnas importa cenas būtiski palielinājās.

| (49) | Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka cenu pārmaiņas nevar izskaidrot ar galveno izmaksu faktoru cenu pārmaiņām, t. i., izejvielu un enerģijas izmaksu pārmaiņām. Tomēr tā nesniedza citus paskaidrojumus un neiesniedza pārliecinošus pierādījumus, kas apstiprinātu šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(49)

Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka cenu pārmaiņas nevar izskaidrot ar galveno izmaksu faktoru cenu pārmaiņām, t. i., izejvielu un enerģijas izmaksu pārmaiņām. Tomēr tā nesniedza citus paskaidrojumus un neiesniedza pārliecinošus pierādījumus, kas apstiprinātu šo apgalvojumu.

4.4.3.   Cenu samazinājums

| (50) | Lai izanalizētu cenu samazinājumu, Savienības ražošanas nozares vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū tika salīdzinātas ar atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām, kas bija noteiktas (tikai standarta DCD) importam no Ķīnas. Ņemot vērā piegādes izmaksas un komisijas maksas, Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas tika koriģētas līdz ražotāja cenas līmenim. Ķīnas eksporta CIF cenas tika iegūtas no Eurostat un salīdzinātas ar 14. panta 6. punktā minēto datubāzi, un tajās nebija iekļauts imports, uz ko attiecās režīms “ievešana pārstrādei”. Šīs CIF cenas tika koriģētas, ņemot vērā izmaksas, kas bija saistītas ar muitošanu, proti, muitas tarifa un pēcimporta izmaksām. Cenu samazinājums, kas skāra importu, uz ko attiecās režīms “ievešana pārstrādei”, tiek analizēts 83. apsvērumā. |
| --- | --- |

(50)

Lai izanalizētu cenu samazinājumu, Savienības ražošanas nozares vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū tika salīdzinātas ar atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām, kas bija noteiktas (tikai standarta DCD) importam no Ķīnas. Ņemot vērā piegādes izmaksas un komisijas maksas, Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas tika koriģētas līdz ražotāja cenas līmenim. Ķīnas eksporta CIF cenas tika iegūtas no Eurostat un salīdzinātas ar 14. panta 6. punktā minēto datubāzi, un tajās nebija iekļauts imports, uz ko attiecās režīms “ievešana pārstrādei”. Šīs CIF cenas tika koriģētas, ņemot vērā izmaksas, kas bija saistītas ar muitošanu, proti, muitas tarifa un pēcimporta izmaksām. Cenu samazinājums, kas skāra importu, uz ko attiecās režīms “ievešana pārstrādei”, tiek analizēts 83. apsvērumā.

| (51) | Salīdzinājums liecināja, ka PIP laikā attiecīgā ražojuma imports nebija par zemākām cenām kā Savienības ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(51)

Salīdzinājums liecināja, ka PIP laikā attiecīgā ražojuma imports nebija par zemākām cenām kā Savienības ražošanas nozares cenas.

4.5.   Imports Savienībā no citām trešām valstīm

| (52) | Nebija nozīmīga importa no citām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(52)

Nebija nozīmīga importa no citām trešām valstīm.

| (53) | Attiecīgajā periodā importa apjoma no ASV tirgus daļa nepārsniedza 2 %. Izmeklēšanā konstatēja, ka faktiski tas bija tādu standarta DCD imports, kas sākotnēji bija ražoti Ķīnā un pēc tam mikronizēti ASV.

  4.   tabula










  Imports no ASV | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms (tonnas) | 192 | 237 | 282 | 255 |
| Indekss (2009 = 100) | 100 | 123 | 147 | 133 |
| Tirgus daļa | 0–2 % | 0–2 % | 0–2 % | 0–2 % |

(53)

Attiecīgajā periodā importa apjoma no ASV tirgus daļa nepārsniedza 2 %. Izmeklēšanā konstatēja, ka faktiski tas bija tādu standarta DCD imports, kas sākotnēji bija ražoti Ķīnā un pēc tam mikronizēti ASV.

4.   tabula

Imports no ASV

2009

2010

2011

PIP

Importa apjoms (tonnas)

192

237

282

255

Indekss (2009 = 100)

100

123

147

133

Tirgus daļa

0–2 %

0–2 %

0–2 %

0–2 %

4.6.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

| (54) | Ievērojot pamatregulas 3. panta 5. punktu, izvērtējumā par importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari ņēma vērā visus ekonomikas faktorus un indeksus, kas raksturo stāvokli Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(54)

Ievērojot pamatregulas 3. panta 5. punktu, izvērtējumā par importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari ņēma vērā visus ekonomikas faktorus un indeksus, kas raksturo stāvokli Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā.

4.6.1.   Produkcija, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (55) | Savienības ražošanas nozare izmantoja integrētu ražošanas ķēdi, kas ietver ne tikai DCD, bet arī augšupējos un pakārtotos ražojumus. Kopš 2009. gada DCD Savienības ražošanas jauda nav mainījusies. Attiecīgajā periodā Savienības ražotājs palielināja ražošanu galvenokārt tāpēc, ka palielinājās pieprasījums Savienības tirgū, kā redzams 1. tabulā. Kopš 2010. gada Savienības ražotājs darbojās ar pilnu jaudu. Tas tā nenotika 2009. gadā, kad ražošanu un pārdošanu skāra finanšu krīze.

  5.   tabula | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošana – indekss (2009 = 100) | 100 | 115 | 113 | 109 |
| Ražošanas jauda – indekss (2009 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Jaudas izmantojums | 86,9 % | 100,2 % | 98,2 % | 95,2 % |

(55)

Savienības ražošanas nozare izmantoja integrētu ražošanas ķēdi, kas ietver ne tikai DCD, bet arī augšupējos un pakārtotos ražojumus. Kopš 2009. gada DCD Savienības ražošanas jauda nav mainījusies. Attiecīgajā periodā Savienības ražotājs palielināja ražošanu galvenokārt tāpēc, ka palielinājās pieprasījums Savienības tirgū, kā redzams 1. tabulā. Kopš 2010. gada Savienības ražotājs darbojās ar pilnu jaudu. Tas tā nenotika 2009. gadā, kad ražošanu un pārdošanu skāra finanšu krīze.

5.   tabula

2009

2010

2011

PIP

Ražošana – indekss (2009 = 100)

100

115

113

109

Ražošanas jauda – indekss (2009 = 100)

100

100

100

100

Jaudas izmantojums

86,9 %

100,2 %

98,2 %

95,2 %

4.6.2.   Krājumi

| (56) | Savienības ražotājs visā attiecīgajā periodā uzturēja mazus krājumus, un tas netika uzskatīts par svarīgu faktoru, lai novērtētu Savienības ražošanas nozares stāvokli.

  6.   tabula | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi – indekss (2009 = 100) | 100 | 73 | 88 | 49 |

(56)

Savienības ražotājs visā attiecīgajā periodā uzturēja mazus krājumus, un tas netika uzskatīts par svarīgu faktoru, lai novērtētu Savienības ražošanas nozares stāvokli.

6.   tabula

2009

2010

2011

PIP

Krājumi – indekss (2009 = 100)

100

73

88

49

4.6.3.   Pārdevumu apjoms, tirgus daļas un vienības vidējās cenas Savienībā

| (57) | Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjoms Savienības tirgū nesaistītiem klientiem palielinājās par 26 %, turpretim pārdošanas cenas palielinājās par 7 %. |
| --- | --- |

(57)

Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjoms Savienības tirgū nesaistītiem klientiem palielinājās par 26 %, turpretim pārdošanas cenas palielinājās par 7 %.

| (58) | Savienības ražošanas nozarei izdevās palielināt ES pārdevumu apjomu, pateicoties patēriņa kāpumam, kā parādīts iepriekš 1. tabulā. Savienības ražošanas nozare saglabāja ļoti lielu Savienības tirgus daļu.

  7.   tabula | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms – indekss (2009 = 100) | 100 | 121 | 125 | 126 |
| Tirgus daļa | 80–85 % | 80–85 % | 80–85 % | 80–85 % |
| Pārdošanas cena – indekss (2009 = 100) | 100 | 95 | 98 | 107 |

(58)

Savienības ražošanas nozarei izdevās palielināt ES pārdevumu apjomu, pateicoties patēriņa kāpumam, kā parādīts iepriekš 1. tabulā. Savienības ražošanas nozare saglabāja ļoti lielu Savienības tirgus daļu.

7.   tabula

2009

2010

2011

PIP

Pārdošanas apjoms – indekss (2009 = 100)

100

121

125

126

Tirgus daļa

80–85 %

80–85 %

80–85 %

80–85 %

Pārdošanas cena – indekss (2009 = 100)

100

95

98

107

4.6.4.   Rentabilitāte un naudas plūsma

| (59) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte ievērojami uzlabojās, jo ražošanas nozare varēja palielināt pārdevumu apjomu un pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū. Ievērojamais rentabilitātes uzlabojums ir vēl izteiktāks, ja to salīdzina ar ražošanas nozares būtiskajiem zaudējumiem sākotnējā IP laikā (kritums par 20 % līdz 30 %).

  8.   tabula | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitāte | – 10 % līdz 0 % | – 10 % līdz 0 % | – 10 % līdz 0 % | – 5 % līdz 0 % |

(59)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte ievērojami uzlabojās, jo ražošanas nozare varēja palielināt pārdevumu apjomu un pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū. Ievērojamais rentabilitātes uzlabojums ir vēl izteiktāks, ja to salīdzina ar ražošanas nozares būtiskajiem zaudējumiem sākotnējā IP laikā (kritums par 20 % līdz 30 %).

8.   tabula

2009

2010

2011

PIP

Rentabilitāte

– 10 % līdz 0 %

– 10 % līdz 0 %

– 10 % līdz 0 %

– 5 % līdz 0 %

| (60) | To darījumu rentabilitāte, kas tika veikti pašu vajadzībām, bija salīdzinoši laba. |
| --- | --- |

(60)

To darījumu rentabilitāte, kas tika veikti pašu vajadzībām, bija salīdzinoši laba.

| (61) | Attiecīgajā periodā, izņemot PIP, naudas plūsma atbilstīgi kopējās rentabilitātes pārmaiņām vienmēr bija negatīva.

  9.   tabula | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naudas plūsma – indekss (2009 = 100) | – 100 | –84 | – 229 | 174 |

(61)

Attiecīgajā periodā, izņemot PIP, naudas plūsma atbilstīgi kopējās rentabilitātes pārmaiņām vienmēr bija negatīva.

9.   tabula

2009

2010

2011

PIP

Naudas plūsma – indekss (2009 = 100)

– 100

–84

– 229

174

4.6.5.   Ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (62) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare veica ieguldījumus, lai uzturētu un optimizētu esošās ražošanas iekārtas. 2009. gadā tā veica ievērojamus jaunus ieguldījumus saistībā ar mikro DCD.

  10.   tabula | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi – indekss (2009 = 100) | 100 | 50 | 65 | 37 |

(62)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare veica ieguldījumus, lai uzturētu un optimizētu esošās ražošanas iekārtas. 2009. gadā tā veica ievērojamus jaunus ieguldījumus saistībā ar mikro DCD.

10.   tabula

2009

2010

2011

PIP

Ieguldījumi – indekss (2009 = 100)

100

50

65

37

| (63) | Ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā saglabājās negatīvs atbilstīgi iepriekšminētajām rentabilitātes pārmaiņām.

  11.   tabula | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ienākums no ieguldījumiem – indekss (2009 = 100) | – 100 | –63 | –62 | –10 |

(63)

Ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā saglabājās negatīvs atbilstīgi iepriekšminētajām rentabilitātes pārmaiņām.

11.   tabula

2009

2010

2011

PIP

Ienākums no ieguldījumiem – indekss (2009 = 100)

– 100

–63

–62

–10

| (64) | Savienības ražošanas nozare nenorādīja, ka attiecīgajā periodā tai būtu bijušas grūtības piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(64)

Savienības ražošanas nozare nenorādīja, ka attiecīgajā periodā tai būtu bijušas grūtības piesaistīt kapitālu.

4.6.6.   Nodarbinātība, ražīgums, izaugsme un algas

| (65) | Ieguldījumi, kas tika veikti attiecīgajā periodā, veicināja kvalificētu darbinieku skaita pieaugumu. Vidējais algas līmenis attiecīgajā periodā palielinājās par 15 %. |
| --- | --- |

(65)

Ieguldījumi, kas tika veikti attiecīgajā periodā, veicināja kvalificētu darbinieku skaita pieaugumu. Vidējais algas līmenis attiecīgajā periodā palielinājās par 15 %.

| (66) | Nodarbinātības un darba ražīguma palielinājums atspoguļo produkcijas kāpumu 2010. gadā.

  12.   tabula | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbinieku skaits – indekss (2009 = 100) | 100 | 107 | 104 | 105 |
| Ražīgums (tonnas uz darbinieku) – indekss (2009 = 100) | 100 | 108 | 108 | 105 |
| Darbaspēka izmaksas par darbinieku – indekss (2009 = 100) | 100 | 112 | 113 | 115 |

(66)

Nodarbinātības un darba ražīguma palielinājums atspoguļo produkcijas kāpumu 2010. gadā.

12.   tabula

2009

2010

2011

PIP

Darbinieku skaits – indekss (2009 = 100)

100

107

104

105

Ražīgums (tonnas uz darbinieku) – indekss (2009 = 100)

100

108

108

105

Darbaspēka izmaksas par darbinieku – indekss (2009 = 100)

100

112

113

115

4.6.7.   Dempinga apmērs un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (67) | Dempings PIP laikā turpinājās, kā paskaidrots iepriekš 3.2. punktā. |
| --- | --- |

(67)

Dempings PIP laikā turpinājās, kā paskaidrots iepriekš 3.2. punktā.

| (68) | Nevar uzskatīt, ka ietekme, ko faktiskās dempinga starpības apmērs radīja uz Savienības ražošanas nozari, bija liela, ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu no Ķīnas. Salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu Savienības ražošanas nozares stāvoklis ievērojami uzlabojās – tā bija atguvusies no iepriekšējā dempinga, jo īpaši ņemot vērā rentabilitāti, pārdošanas apjomu un tirgus daļu. |
| --- | --- |

(68)

Nevar uzskatīt, ka ietekme, ko faktiskās dempinga starpības apmērs radīja uz Savienības ražošanas nozari, bija liela, ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu no Ķīnas. Salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu Savienības ražošanas nozares stāvoklis ievērojami uzlabojās – tā bija atguvusies no iepriekšējā dempinga, jo īpaši ņemot vērā rentabilitāti, pārdošanas apjomu un tirgus daļu.

4.6.8.   Secinājums

| (69) | Lai gan dažas iepriekšminētās pozitīvās pārmaiņas ir notikušas salīdzinoši nesen, tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis attiecīgajā periodā ievērojami uzlabojās. Visi finanšu rādītāji PIP beigās bija pozitīvi vai gandrīz pozitīvi. |
| --- | --- |

(69)

Lai gan dažas iepriekšminētās pozitīvās pārmaiņas ir notikušas salīdzinoši nesen, tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis attiecīgajā periodā ievērojami uzlabojās. Visi finanšu rādītāji PIP beigās bija pozitīvi vai gandrīz pozitīvi.

| (70) | Antidempinga pasākumu noteikšana 2007. gadā ļāva Savienības ražošanas nozarei pakāpeniski atgūties no dempinga kaitējošās ietekmes, vairāk izmantot savu potenciālu Savienības tirgū un valstīs ārpus ES. Par to, ka Savienības ražošanas nozare guva labumu no pasākumiem, galvenokārt liecina lielais ražošanas apjoms, jaudas izmantojums un palielinātās ES pārdošanas cenas un rentabilitāte. PIP laikā Ķīnas imports vairs nenodarīja būtisku kaitējumu. |
| --- | --- |

(70)

Antidempinga pasākumu noteikšana 2007. gadā ļāva Savienības ražošanas nozarei pakāpeniski atgūties no dempinga kaitējošās ietekmes, vairāk izmantot savu potenciālu Savienības tirgū un valstīs ārpus ES. Par to, ka Savienības ražošanas nozare guva labumu no pasākumiem, galvenokārt liecina lielais ražošanas apjoms, jaudas izmantojums un palielinātās ES pārdošanas cenas un rentabilitāte. PIP laikā Ķīnas imports vairs nenodarīja būtisku kaitējumu.

| (71) | Pēc informācijas nodošanas atklātībā pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka tas, ka sākotnējās izmeklēšanas laikā daži kaitējuma rādītāji liecināja par pozitīvu tendenci, neliedza Komisijai apstiprināt, ka tajā laikā tika nodarīts būtisks kaitējums. Šis apgalvojums ir jānoraida. Ar Regulu (EK) Nr. 1331/2007 reaģēja uz dažādiem apstākļiem jo īpaši Savienības ražošanas nozarē, kas guva mazāku peļņu. Turklāt termiņbeigu pārskatīšana pilnībā atšķiras no izmeklēšanas saskaņā ar pamatregulas 5. pantu. Izmeklēšana bija veltīta tam, lai noskaidrotu, vai dempings rada kaitējumu iekšzemes ražošanas nozarei, savukārt pārskatīšana ir vērsta uz nākotni, un tās uzdevums ir analizēt, kas notiktu, ja pasākumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(71)

Pēc informācijas nodošanas atklātībā pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka tas, ka sākotnējās izmeklēšanas laikā daži kaitējuma rādītāji liecināja par pozitīvu tendenci, neliedza Komisijai apstiprināt, ka tajā laikā tika nodarīts būtisks kaitējums. Šis apgalvojums ir jānoraida. Ar Regulu (EK) Nr. 1331/2007 reaģēja uz dažādiem apstākļiem jo īpaši Savienības ražošanas nozarē, kas guva mazāku peļņu. Turklāt termiņbeigu pārskatīšana pilnībā atšķiras no izmeklēšanas saskaņā ar pamatregulas 5. pantu. Izmeklēšana bija veltīta tam, lai noskaidrotu, vai dempings rada kaitējumu iekšzemes ražošanas nozarei, savukārt pārskatīšana ir vērsta uz nākotni, un tās uzdevums ir analizēt, kas notiktu, ja pasākumi tiktu atcelti.

5.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (72) | Kā norādīts iepriekš, PIP laikā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums. Tāpēc, ievērojot pamatregulas 11. panta 2. punktu, tika pārbaudīts, vai tas, ka spēkā esošos pasākumus vairs nepiemērotu, varētu izraisīt kaitējuma atkārtošanos. |
| --- | --- |

(72)

Kā norādīts iepriekš, PIP laikā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums. Tāpēc, ievērojot pamatregulas 11. panta 2. punktu, tika pārbaudīts, vai tas, ka spēkā esošos pasākumus vairs nepiemērotu, varētu izraisīt kaitējuma atkārtošanos.

5.1.   Neizmantotās jaudas ietekme Ķīnā

| (73) | Izmeklēšanā konstatēja, ka Ķīnā ir pieejama liela ražošanas jauda (skatīt 34. līdz 37. apsvērumu). Tomēr nav pietiekama pamata secināt, ka attiecīgā neizmantotā jauda nozīmē, ka tiks veikts ievērojams imports uz Savienību. |
| --- | --- |

(73)

Izmeklēšanā konstatēja, ka Ķīnā ir pieejama liela ražošanas jauda (skatīt 34. līdz 37. apsvērumu). Tomēr nav pietiekama pamata secināt, ka attiecīgā neizmantotā jauda nozīmē, ka tiks veikts ievērojams imports uz Savienību.

| (74) | Savienība ir viens no daudzajiem tirgiem, kuros produkciju pārdod Ķīnas ražotāji eksportētāji. Cenu ziņā Savienības ražošanas nozares, Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, un Ķīnas eksporta statistikas dati apstiprina, ka vairāku valstu tirgi ārpus ES ir vismaz tikpat pievilcīgi kā Savienības tirgus. |
| --- | --- |

(74)

Savienība ir viens no daudzajiem tirgiem, kuros produkciju pārdod Ķīnas ražotāji eksportētāji. Cenu ziņā Savienības ražošanas nozares, Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, un Ķīnas eksporta statistikas dati apstiprina, ka vairāku valstu tirgi ārpus ES ir vismaz tikpat pievilcīgi kā Savienības tirgus.

| (75) | Savienības ražošanas nozares eksporta pārdevumi bieži bija par augstākām cenām nekā pārdevumi Savienībā. Pēc informācijas nodošanas atklātībā pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka tā eksporta cenas, kas bija augstākas, nebija saistītas ar šādu tirgu salīdzinošo pievilcību un drīzāk būtu jāskaidro ar šo pārdevumu nelielajiem apjomiem. Šis arguments būtu jānoraida, jo ES ražošanas nozares kopējie pārdevumu apjomi eksporta tirgos PIP laikā joprojām bija ievērojami (no 20 % līdz 30 % no Savienības ražošanas nozares produkcijas). Turklāt netika pierādīts, ka pārdošanas darījumi ar pircējiem bija ievērojami mazākos apjomos. |
| --- | --- |

(75)

Savienības ražošanas nozares eksporta pārdevumi bieži bija par augstākām cenām nekā pārdevumi Savienībā. Pēc informācijas nodošanas atklātībā pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka tā eksporta cenas, kas bija augstākas, nebija saistītas ar šādu tirgu salīdzinošo pievilcību un drīzāk būtu jāskaidro ar šo pārdevumu nelielajiem apjomiem. Šis arguments būtu jānoraida, jo ES ražošanas nozares kopējie pārdevumu apjomi eksporta tirgos PIP laikā joprojām bija ievērojami (no 20 % līdz 30 % no Savienības ražošanas nozares produkcijas). Turklāt netika pierādīts, ka pārdošanas darījumi ar pircējiem bija ievērojami mazākos apjomos.

| (76) | Arī statistikas dati par Ķīnas DCD eksporta cenām uz dažādajiem tirgiem neliecina par īpašu ES tirgus pievilcību, salīdzinot ar pārējiem eksporta tirgiem. Jau PIP laikā bija ievērojama neizmantotā jauda, taču Ķīnas eksportētāji to neizmantoja, lai noteiktu tādas cenas, kas radītu kaitējumu. Tas, ka neizmantotā jauda vēl vairāk palielinās, šajā gadījumā neliecina par kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Indija ar lielu pārsvaru ir pasaulē lielākais DCD tirgus. Ķīnas eksporta statistika liecina, ka Ķīnas pārdevumu apjomi uz ES bija tikai aptuveni 10 % no pārdevumu apjomiem, kas veikti uz Indiju, un ka Ķīnas vidējās ES pārdošanas cenas par tonnu bija diezgan līdzīgas Ķīnas pārdošanas cenām uz Indiju. Citiem vārdiem sakot, dominējošās tirgus cenas svarīgajā Indijas tirgū (kas ir palielinājušās attiecīgajā periodā vidēji par 65 %) DCD ražotājiem ir vienādi pievilcīgas. Nekas neliecina par to, ka neizmantotā jauda Ķīnā nozīmēs milzīgu importu uz Savienību. Šobrīd paredzams, ka vismaz daļu šīs neizmantotās jaudas neizmantos tuvākajā nākotnē. Šis secinājums izdarīts, pamatojoties uz attīstību pagātnē, jo pieprasījuma iesniedzēja iesniegtie dati liecina, ka Ķīna no 2008. gada līdz PIP palielināja jaudu aptuveni par 50 %, savukārt kopējais produkcijas apjoms pieauga tikai par apmēram 20 %. Pieprasījuma iesniedzēja prognozes līdz 2016. gadam liecina, ka Ķīnas jauda būs ievērojami lielāka par pieprasījumu pasaulē, tāpēc pagaidām netiks izmantota. Ražošanas jaudas pārpalikums valstī būtu mazāks, ja prognozes tiktu veiktas, balstoties uz Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, pārdošanas datiem. Katrā gadījumā tas, ka atšķirībā no ES ražošanas (skatīt iepriekš 55. apsvērumu) Ķīnas DCD ražošana neietilpst pilnībā integrētā ražošanas ķēdē, nozīmē, ka ir mazāk dārgi neizmantot jaudu. |
| --- | --- |

(76)

Arī statistikas dati par Ķīnas DCD eksporta cenām uz dažādajiem tirgiem neliecina par īpašu ES tirgus pievilcību, salīdzinot ar pārējiem eksporta tirgiem. Jau PIP laikā bija ievērojama neizmantotā jauda, taču Ķīnas eksportētāji to neizmantoja, lai noteiktu tādas cenas, kas radītu kaitējumu. Tas, ka neizmantotā jauda vēl vairāk palielinās, šajā gadījumā neliecina par kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Indija ar lielu pārsvaru ir pasaulē lielākais DCD tirgus. Ķīnas eksporta statistika liecina, ka Ķīnas pārdevumu apjomi uz ES bija tikai aptuveni 10 % no pārdevumu apjomiem, kas veikti uz Indiju, un ka Ķīnas vidējās ES pārdošanas cenas par tonnu bija diezgan līdzīgas Ķīnas pārdošanas cenām uz Indiju. Citiem vārdiem sakot, dominējošās tirgus cenas svarīgajā Indijas tirgū (kas ir palielinājušās attiecīgajā periodā vidēji par 65 %) DCD ražotājiem ir vienādi pievilcīgas. Nekas neliecina par to, ka neizmantotā jauda Ķīnā nozīmēs milzīgu importu uz Savienību. Šobrīd paredzams, ka vismaz daļu šīs neizmantotās jaudas neizmantos tuvākajā nākotnē. Šis secinājums izdarīts, pamatojoties uz attīstību pagātnē, jo pieprasījuma iesniedzēja iesniegtie dati liecina, ka Ķīna no 2008. gada līdz PIP palielināja jaudu aptuveni par 50 %, savukārt kopējais produkcijas apjoms pieauga tikai par apmēram 20 %. Pieprasījuma iesniedzēja prognozes līdz 2016. gadam liecina, ka Ķīnas jauda būs ievērojami lielāka par pieprasījumu pasaulē, tāpēc pagaidām netiks izmantota. Ražošanas jaudas pārpalikums valstī būtu mazāks, ja prognozes tiktu veiktas, balstoties uz Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, pārdošanas datiem. Katrā gadījumā tas, ka atšķirībā no ES ražošanas (skatīt iepriekš 55. apsvērumu) Ķīnas DCD ražošana neietilpst pilnībā integrētā ražošanas ķēdē, nozīmē, ka ir mazāk dārgi neizmantot jaudu.

| (77) | Turklāt augošs pieprasījums, jo īpaši farmācijas nozarē tādās valstīs kā Indija (skatīt 39. apsvērumu), iespējams, noteiks to, ka tiks izmantota vēl kāda daļa no Ķīnas jaudas pārpalikuma. Turklāt izmeklēšanā tika secināts, ka AlzChem DCD ražojumi tika uzskatīti par pievilcīgākiem ES lietotājiem, inter alia pateicoties atrašanās vietai un piegādes uzticamībai. Tas nodrošina zināmas priekšrocības salīdzinājumā ar Ķīnas ražotājiem, ņemot vērā galvenos lietotājus ES, kuri iepērk ievērojamus DCD daudzumus. Tāpēc, ņemot vērā šo kontekstu, lielā ražošanas jauda Ķīnā nav pamats, lai secinātu, ka pastāv kaitējuma atkārtošanās iespējamība. Tas, ka Savienības ražošanas nozare ir zaudējusi daļu globālās ražošanas jaudas izteiksmē, nevar atspēkot šo secinājumu. |
| --- | --- |

(77)

Turklāt augošs pieprasījums, jo īpaši farmācijas nozarē tādās valstīs kā Indija (skatīt 39. apsvērumu), iespējams, noteiks to, ka tiks izmantota vēl kāda daļa no Ķīnas jaudas pārpalikuma. Turklāt izmeklēšanā tika secināts, ka AlzChem DCD ražojumi tika uzskatīti par pievilcīgākiem ES lietotājiem, inter alia pateicoties atrašanās vietai un piegādes uzticamībai. Tas nodrošina zināmas priekšrocības salīdzinājumā ar Ķīnas ražotājiem, ņemot vērā galvenos lietotājus ES, kuri iepērk ievērojamus DCD daudzumus. Tāpēc, ņemot vērā šo kontekstu, lielā ražošanas jauda Ķīnā nav pamats, lai secinātu, ka pastāv kaitējuma atkārtošanās iespējamība. Tas, ka Savienības ražošanas nozare ir zaudējusi daļu globālās ražošanas jaudas izteiksmē, nevar atspēkot šo secinājumu.

5.2.   Paredzamās tirgus izaugsmes ietekme

| (78) | Vairākas personas norādīja uz gaidāmo ievērojamo DCD tirgus pieaugumu pasaulē, ko galvenokārt veicinās nostiprinājušies lietojumi farmācijas un lauksaimniecības nozarē. Tas ir saistīts ar diabēta zāļu ražošanas kāpumu galvenokārt Indijā. Šis pieaugums jau ir paredzēts, iepriekš 1. tabulā aplūkojot patēriņa pieaugumu ES. |
| --- | --- |

(78)

Vairākas personas norādīja uz gaidāmo ievērojamo DCD tirgus pieaugumu pasaulē, ko galvenokārt veicinās nostiprinājušies lietojumi farmācijas un lauksaimniecības nozarē. Tas ir saistīts ar diabēta zāļu ražošanas kāpumu galvenokārt Indijā. Šis pieaugums jau ir paredzēts, iepriekš 1. tabulā aplūkojot patēriņa pieaugumu ES.

| (79) | Attiecībā uz ES tirgu gaidāms turpmāks pieaugums, bet mazākā mērā. Tas skaidrojams ar to, ka Savienībā atrodas liels farmaceitisko produktu ražotājs, kas produkciju pārdod visā pasaulē. |
| --- | --- |

(79)

Attiecībā uz ES tirgu gaidāms turpmāks pieaugums, bet mazākā mērā. Tas skaidrojams ar to, ka Savienībā atrodas liels farmaceitisko produktu ražotājs, kas produkciju pārdod visā pasaulē.

| (80) | Pēc informācijas nodošanas atklātībā pieprasījuma iesniedzējs apstrīdēja pieauguma apjomu. Tomēr tiek norādīts, ka informācija šajā ziņā ir pretrunīga un vairāki avoti norāda uz stabilu ES pieprasījumu un ievērojamu pasaules mēroga pieaugumu. Pārdošanas dati, ko ieguva no Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, liecina par aizvien straujāk augošo patēriņu Ķīnas iekšzemes tirgū. Tāpēc nekas lietas materiālos neapstiprina pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumu, ka pieprasījums ir vai būs zems. |
| --- | --- |

(80)

Pēc informācijas nodošanas atklātībā pieprasījuma iesniedzējs apstrīdēja pieauguma apjomu. Tomēr tiek norādīts, ka informācija šajā ziņā ir pretrunīga un vairāki avoti norāda uz stabilu ES pieprasījumu un ievērojamu pasaules mēroga pieaugumu. Pārdošanas dati, ko ieguva no Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, liecina par aizvien straujāk augošo patēriņu Ķīnas iekšzemes tirgū. Tāpēc nekas lietas materiālos neapstiprina pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumu, ka pieprasījums ir vai būs zems.

| (81) | Pēc informācijas nodošanas atklātībā pieprasījuma iesniedzējs arī uzsvēra, ka ir zaudējis pārdošanas apjomu un tirgus daļu tirgos, kas ir ārpus ES. Šajā ziņā būtu jānorāda, ka ES ražošanas nozare ir darbojusies ar gandrīz pilnu jaudu un ar nenozīmīgiem krājumiem, savukārt DCD patēriņš ES turpināja pieaugt. Tāpēc drīzāk tādēļ, ka ES ražošanas nozare bija nolēmusi vairāk pievērsties ES tirgum, būtiski nepalielinot ražošanas jaudu, tā nav varējusi pilnībā izmantot priekšrocības, ko radīja izaugsme citos tirgos. Tomēr šī situācija varētu mainīties, ja tiks īstenoti tās paplašināšanas plāni. Tāpēc ir paredzams, ka, pat ja tuvākajā nākotnē Ķīnas DCD importa apjomi Savienībā palielināsies, tas nevarētu automātiski izraisīt kaitējuma atkārtošanos. Savienības ražošanas nozare tāpat kā Ķīnas ražotāji gūs labumu no pieprasījuma kāpuma pasaulē. |
| --- | --- |

(81)

Pēc informācijas nodošanas atklātībā pieprasījuma iesniedzējs arī uzsvēra, ka ir zaudējis pārdošanas apjomu un tirgus daļu tirgos, kas ir ārpus ES. Šajā ziņā būtu jānorāda, ka ES ražošanas nozare ir darbojusies ar gandrīz pilnu jaudu un ar nenozīmīgiem krājumiem, savukārt DCD patēriņš ES turpināja pieaugt. Tāpēc drīzāk tādēļ, ka ES ražošanas nozare bija nolēmusi vairāk pievērsties ES tirgum, būtiski nepalielinot ražošanas jaudu, tā nav varējusi pilnībā izmantot priekšrocības, ko radīja izaugsme citos tirgos. Tomēr šī situācija varētu mainīties, ja tiks īstenoti tās paplašināšanas plāni. Tāpēc ir paredzams, ka, pat ja tuvākajā nākotnē Ķīnas DCD importa apjomi Savienībā palielināsies, tas nevarētu automātiski izraisīt kaitējuma atkārtošanos. Savienības ražošanas nozare tāpat kā Ķīnas ražotāji gūs labumu no pieprasījuma kāpuma pasaulē.

| (82) | Kā minēts iepriekš, Savienības ražotājs tiek augstu vērtēts tirgū, un vairāki nozīmīgi pircēji to uzskata par vēlamo piegādātāju, vismaz attiecībā uz konkrētiem DCD lietojumiem. Šā ražotāja DCD ražojumu kvalitāte un uzticamība Savienībā liecina, ka tas spēj noslēgt nozīmīgus līgumus ar galvenajiem ES pircējiem, un paredzams, ka šāda situācija saglabāsies arī turpmāk neatkarīgi no tā, vai pasākumi tiks atcelti. Pēc informācijas nodošanas atklātībā nozīmīgs ES lietotājs paziņoja, ka turpinās iepirkt ražojumu, uz ko attiecas procedūra, no Savienības ražošanas nozares, pat ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(82)

Kā minēts iepriekš, Savienības ražotājs tiek augstu vērtēts tirgū, un vairāki nozīmīgi pircēji to uzskata par vēlamo piegādātāju, vismaz attiecībā uz konkrētiem DCD lietojumiem. Šā ražotāja DCD ražojumu kvalitāte un uzticamība Savienībā liecina, ka tas spēj noslēgt nozīmīgus līgumus ar galvenajiem ES pircējiem, un paredzams, ka šāda situācija saglabāsies arī turpmāk neatkarīgi no tā, vai pasākumi tiks atcelti. Pēc informācijas nodošanas atklātībā nozīmīgs ES lietotājs paziņoja, ka turpinās iepirkt ražojumu, uz ko attiecas procedūra, no Savienības ražošanas nozares, pat ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti.

5.3.   Citi apsvērumi

| (83) | Kā paskaidrots 50. līdz 51. apsvērumā, Ķīnas importa cenas PIP laikā nebija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Cenu samazinājums nebija vērojams attiecībā uz parasto režīmu (apmēram viena trešdaļa no importa apjoma). Nelielu cenu samazinājumu konstatēja, ņemot vērā arī režīmu “ievešana pārstrādei” (pārējās divas trešdaļas no importa PIP laikā). Šī situācija bija atšķirīga no būtiskā cenu samazinājuma, kas tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā un kas izrietēja no vispārēja pakāpeniska importa cenu pieaugumu, kopš tika noteikti pasākumi, lai gan šis pieaugums nebija pastāvīgs. Faktiski laikposmā no 2009. gada līdz PIP beigām Ķīnas importa CIF cena līdz ES robežai pieauga par 73 %. |
| --- | --- |

(83)

Kā paskaidrots 50. līdz 51. apsvērumā, Ķīnas importa cenas PIP laikā nebija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Cenu samazinājums nebija vērojams attiecībā uz parasto režīmu (apmēram viena trešdaļa no importa apjoma). Nelielu cenu samazinājumu konstatēja, ņemot vērā arī režīmu “ievešana pārstrādei” (pārējās divas trešdaļas no importa PIP laikā). Šī situācija bija atšķirīga no būtiskā cenu samazinājuma, kas tika konstatēts sākotnējā izmeklēšanā un kas izrietēja no vispārēja pakāpeniska importa cenu pieaugumu, kopš tika noteikti pasākumi, lai gan šis pieaugums nebija pastāvīgs. Faktiski laikposmā no 2009. gada līdz PIP beigām Ķīnas importa CIF cena līdz ES robežai pieauga par 73 %.

| (84) | ES ražošanas nozare ir pierādījusi, ka tā joprojām ir konkurētspējīga pat tad, ja pasākumi nav noteikti, ņemot vērā tās ievērojamo eksportu (20 % līdz 30 % no produkcijas PIP laikā) uz valstīm ārpus ES, kur pasākumi nav spēkā un ir jākonkurē ar Ķīnu bez antidempinga pasākumu atbalsta. Turpmāk atspoguļotā eksporta apjoma samazināšanās ir jāaplūko saistībā ar augošajiem pārdevumu apjomiem Savienībā un nemainīgu Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu, kas būtībā ir pilnībā izmantota.

  13.   tabula | 2009 | 2010 | 2011 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta apjoms – indekss (2009 = 100) | 100 | 105 | 80 | 77 |
| Eksporta cena (nesaistīta) – indekss (2009 = 100) | 100 | 100 | 109 | 125 |

(84)

ES ražošanas nozare ir pierādījusi, ka tā joprojām ir konkurētspējīga pat tad, ja pasākumi nav noteikti, ņemot vērā tās ievērojamo eksportu (20 % līdz 30 % no produkcijas PIP laikā) uz valstīm ārpus ES, kur pasākumi nav spēkā un ir jākonkurē ar Ķīnu bez antidempinga pasākumu atbalsta. Turpmāk atspoguļotā eksporta apjoma samazināšanās ir jāaplūko saistībā ar augošajiem pārdevumu apjomiem Savienībā un nemainīgu Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu, kas būtībā ir pilnībā izmantota.

13.   tabula

2009

2010

2011

PIP

Eksporta apjoms – indekss (2009 = 100)

100

105

80

77

Eksporta cena (nesaistīta) – indekss (2009 = 100)

100

100

109

125

| (85) | Arī Ķīnas importa cenas astoņos mēnešos pēc PIP tika analizētas saistībā ar informāciju, kuru sniedza Savienības ražošanas nozare. Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka ievērojamais cenu spiediens, ko radīja Ķīnas imports, atsākās drīz pēc PIP. Pamatojoties uz pamatregulas 6. panta 1. punktu saistībā ar tās 11. panta 5. punktu, informāciju par periodu pēc izmeklēšanas perioda parasti neņem vērā. Tomēr, pat ja šī informācija būtu jāņem vērā, šajā posmā nevarēja izdarīt secinājumus, izmantojot šo informāciju, jo nav skaidrs, vai šīs mainītās cenas, ja tās tiktu apstiprinātas, ir ilglaicīgas. Piemēram, lai gan cenas no PIP beigām līdz 2013. gada maijam samazinājās, 2013. gada jūnijā tās atkal palielinājās par 10 %. Ņemot vērā, ka šīs cenas, ka bija raksturīgas pēc PIP, joprojām bija ievērojami augstākas nekā tās, kuras tika novērotas sākotnējā izmeklēšanā, izredzes, ka tuvākajā nākotnē tās var ievērojami apdraudēt pašreizējo stāvokli Savienības ražošanas nozarē, kas necieš no būtiska kaitējuma, nav tik lielas, lai tās sasniegtu iespējamības robežu. |
| --- | --- |

(85)

Arī Ķīnas importa cenas astoņos mēnešos pēc PIP tika analizētas saistībā ar informāciju, kuru sniedza Savienības ražošanas nozare. Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka ievērojamais cenu spiediens, ko radīja Ķīnas imports, atsākās drīz pēc PIP. Pamatojoties uz pamatregulas 6. panta 1. punktu saistībā ar tās 11. panta 5. punktu, informāciju par periodu pēc izmeklēšanas perioda parasti neņem vērā. Tomēr, pat ja šī informācija būtu jāņem vērā, šajā posmā nevarēja izdarīt secinājumus, izmantojot šo informāciju, jo nav skaidrs, vai šīs mainītās cenas, ja tās tiktu apstiprinātas, ir ilglaicīgas. Piemēram, lai gan cenas no PIP beigām līdz 2013. gada maijam samazinājās, 2013. gada jūnijā tās atkal palielinājās par 10 %. Ņemot vērā, ka šīs cenas, ka bija raksturīgas pēc PIP, joprojām bija ievērojami augstākas nekā tās, kuras tika novērotas sākotnējā izmeklēšanā, izredzes, ka tuvākajā nākotnē tās var ievērojami apdraudēt pašreizējo stāvokli Savienības ražošanas nozarē, kas necieš no būtiska kaitējuma, nav tik lielas, lai tās sasniegtu iespējamības robežu.

| (86) | Visbeidzot, nekas neliecina par to, ka pasākumu atcelšana varētu ietekmēt tirgus cenas īstermiņa un vidēja termiņa perspektīvā. Būtu jāatgādina, ka uz lielu daļu DCD, ko pārdod Savienībā, attiecas līgumi, kuru termiņš ir vairāki gadi, un lietotāju ražošanas nozarei, šķiet, ir ļoti svarīgs drošs un nepārtraukts uzticama ražotāja piedāvājums. Turklāt divas trešdaļas no importa PIP laikā tika veiktas atbilstīgi režīmam “ievešana pārstrādei” un nebija jāmaksā importa vai antidempinga maksājumi. Kopumā, lai gan nevar izslēgt, ka daži līgumi tiks atkārtoti apspriesti un izkrautā importa cenas var samazināties, ir maz ticams, ka tas izraisīs kaitējumu, ja maksājumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(86)

Visbeidzot, nekas neliecina par to, ka pasākumu atcelšana varētu ietekmēt tirgus cenas īstermiņa un vidēja termiņa perspektīvā. Būtu jāatgādina, ka uz lielu daļu DCD, ko pārdod Savienībā, attiecas līgumi, kuru termiņš ir vairāki gadi, un lietotāju ražošanas nozarei, šķiet, ir ļoti svarīgs drošs un nepārtraukts uzticama ražotāja piedāvājums. Turklāt divas trešdaļas no importa PIP laikā tika veiktas atbilstīgi režīmam “ievešana pārstrādei” un nebija jāmaksā importa vai antidempinga maksājumi. Kopumā, lai gan nevar izslēgt, ka daži līgumi tiks atkārtoti apspriesti un izkrautā importa cenas var samazināties, ir maz ticams, ka tas izraisīs kaitējumu, ja maksājumi tiktu atcelti.

5.4.   Secinājums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību

| (87) | Ņemot vērā iepriekšminēto, nav ticams, ka Savienības ražošanas nozarei, ja pasākumi tiktu atcelti, būtu jāsamazina pārdošanas un ražošanas apjoms un/vai DCD cenas tādā mērā, ka tās rentabilitāte un vispārējais stāvoklis tiktu būtiski ietekmēts. |
| --- | --- |

(87)

Ņemot vērā iepriekšminēto, nav ticams, ka Savienības ražošanas nozarei, ja pasākumi tiktu atcelti, būtu jāsamazina pārdošanas un ražošanas apjoms un/vai DCD cenas tādā mērā, ka tās rentabilitāte un vispārējais stāvoklis tiktu būtiski ietekmēts.

| (88) | Gluži pretēji, ņemot vērā patēriņa pieaugumu pasaules mērogā, Ķīnas importa apjomus un cenas PIP laikā un cenas citos tirgos, ir paredzams, ka arī bez pasākumiem Savienības ražošanas nozares DCD pārdevumi joprojām būs stabili un turpinās dot pozitīvu ieguldījumu tās darbībās, izmantojot DCD ķēdi un NCN ķēdi. |
| --- | --- |

(88)

Gluži pretēji, ņemot vērā patēriņa pieaugumu pasaules mērogā, Ķīnas importa apjomus un cenas PIP laikā un cenas citos tirgos, ir paredzams, ka arī bez pasākumiem Savienības ražošanas nozares DCD pārdevumi joprojām būs stabili un turpinās dot pozitīvu ieguldījumu tās darbībās, izmantojot DCD ķēdi un NCN ķēdi.

| (89) | Gaidāms, ka Savienības ražošanas nozare darbosies ar pilnu jaudu neatkarīgi no tā, vai pasākumi tiks atcelti. Turklāt šogad Savienības ražošanas nozare pabeidza sagatavošanās darbu, ko veica, lai īstenotu paplašināšanas programmu. 2013. gada rudenī tā principā nolēma būtiski palielināt DCD ražošanas jaudu. Tirgus, tostarp svarīgi pircēji, kas atrodas ES, atbalstīja šo paplašināšanas plānu. Paplašināšanas plāns liecina, ka Savienības ražošanas nozare uzskata, ka pieprasījums pasaulē būs liels, un ka AlzChem būtu jāgūst labums no šīs izaugsmes. |
| --- | --- |

(89)

Gaidāms, ka Savienības ražošanas nozare darbosies ar pilnu jaudu neatkarīgi no tā, vai pasākumi tiks atcelti. Turklāt šogad Savienības ražošanas nozare pabeidza sagatavošanās darbu, ko veica, lai īstenotu paplašināšanas programmu. 2013. gada rudenī tā principā nolēma būtiski palielināt DCD ražošanas jaudu. Tirgus, tostarp svarīgi pircēji, kas atrodas ES, atbalstīja šo paplašināšanas plānu. Paplašināšanas plāns liecina, ka Savienības ražošanas nozare uzskata, ka pieprasījums pasaulē būs liels, un ka AlzChem būtu jāgūst labums no šīs izaugsmes.

| (90) | Pat tad, ja uz Savienības ražošanas nozari tuvākajā nākotnē iedarbosies cenu spiediens, ko radīs Ķīnas imports, paredzams, ka ietekme cenu un rentabilitātes ziņā nebūs liela, ņemot vērā, ka Savienības ražošanas nozarei ir liela tirgus daļa, priekšrocības kvalitātes un piegādes uzticamības ziņā un spēja noslēgt nozīmīgus līgumus. Tāpēc ietekme nesasniegtu “kaitējuma iespējamības” slieksni pamatregulas 11. panta 2. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(90)

Pat tad, ja uz Savienības ražošanas nozari tuvākajā nākotnē iedarbosies cenu spiediens, ko radīs Ķīnas imports, paredzams, ka ietekme cenu un rentabilitātes ziņā nebūs liela, ņemot vērā, ka Savienības ražošanas nozarei ir liela tirgus daļa, priekšrocības kvalitātes un piegādes uzticamības ziņā un spēja noslēgt nozīmīgus līgumus. Tāpēc ietekme nesasniegtu “kaitējuma iespējamības” slieksni pamatregulas 11. panta 2. punkta nozīmē.

| (91) | Komisija secina, ka kaitējums Savienības ražošanas nozarei neatkārtotos, ja tiktu atcelti spēkā esošie pasākumi. |
| --- | --- |

(91)

Komisija secina, ka kaitējums Savienības ražošanas nozarei neatkārtotos, ja tiktu atcelti spēkā esošie pasākumi.

6.   SAVIENĪBAS INTERESES

| (92) | Tā kā ir secināts, ka nav iespējama kaitējuma atkārtošanās, nav vajadzīgi konstatējumi par Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(92)

Tā kā ir secināts, ka nav iespējama kaitējuma atkārtošanās, nav vajadzīgi konstatējumi par Savienības interesēm.

7.   ANTIDEMPINGA MAKSĀJUMU ATCELŠANA

| (93) | Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija iecerēts ieteikt spēkā esošos pasākumus atcelt. Pēc minētās informācijas nodošanas atklātībā tām deva arī laiku iesniegt piezīmes. Iesniegtā informācija un piezīmes pamatotā gadījumā tika pienācīgi ņemtas vērā, taču nevarēja grozīt iepriekš izklāstītos secinājumus. |
| --- | --- |

(93)

Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija iecerēts ieteikt spēkā esošos pasākumus atcelt. Pēc minētās informācijas nodošanas atklātībā tām deva arī laiku iesniegt piezīmes. Iesniegtā informācija un piezīmes pamatotā gadījumā tika pienācīgi ņemtas vērā, taču nevarēja grozīt iepriekš izklāstītos secinājumus.

| (94) | No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāatceļ Ķīnas izcelsmes DCD importam piemērojamie antidempinga pasākumi un procedūra jāizbeidz. |
| --- | --- |

(94)

No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāatceļ Ķīnas izcelsmes DCD importam piemērojamie antidempinga pasākumi un procedūra jāizbeidz.

| (95) | Ņemot vērā konkrētus iepriekš aprakstītos apstākļus, proti, to, ka Ķīnā ir neizmantota jauda, un to, ka pēc PIP ir iespējams cenu samazinājums, Komisija uzraudzīs attiecīgā ražojuma importu, lai varētu nekavējoties pienācīgi rīkoties, ja attiecīgajā situācijā tas būtu nepieciešams. Uzraudzība nebūs ilgāka par diviem gadiem pēc šīs regulas publicēšanas, |
| --- | --- |

(95)

Ņemot vērā konkrētus iepriekš aprakstītos apstākļus, proti, to, ka Ķīnā ir neizmantota jauda, un to, ka pēc PIP ir iespējams cenu samazinājums, Komisija uzraudzīs attiecīgā ražojuma importu, lai varētu nekavējoties pienācīgi rīkoties, ja attiecīgajā situācijā tas būtu nepieciešams. Uzraudzība nebūs ilgāka par diviem gadiem pēc šīs regulas publicēšanas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo atceļ antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes 1-ciānguanidīna (diciandiamīda) importam, kuru patlaban klasificē ar KN kodu 2926 20 00, un izbeidz procedūru attiecībā uz minēto importu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 11. februārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. VENIZELOS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV L 296, 15.11.2007., 1. lpp.

2

(3)  OV C 116, 20.4.2012., 3. lpp.

3

(4)  OV C 349, 15.11.2012., 10. lpp.

4

---

| 13.2.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 43/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 43/12

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 136/2014

(2014. gada 11. februāris),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK, Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2008 attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 5 un Euro 6) un Komisijas Regulu (ES) Nr. 582/2011 attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīvu 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību apstiprināšanai (“pamatdirektīva”) (1), un jo īpaši tās 39. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 20. jūnija Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 5 un Euro 6) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (2) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Regulu (EK) Nr. 595/2009 par mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājumu attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI), par piekļuvi transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 715/2007 un Direktīvā 2007/46/EK un par Direktīvu 80/1269/EEK, 2005/55/EK un 2005/78/EK atcelšanu (3) un jo īpaši tās 5. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 715/2007 un Komisijas 2008. gada 18. jūlija Regulā (EK) Nr. 692/2008, ar kuru īsteno un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (4) noteiktas vienotas tehniskās prasības mehānisko transportlīdzekļu un rezerves daļu tipa apstiprinājumam, ņemot vērā to emisijas, un izklāstīti noteikumi par ekspluatācijas atbilstību, piesārņojuma kontroles iekārtu ilgizturību, iebūvētām diagnostikas (OBD) sistēmām, degvielas patēriņa mērīšanu un par transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijas pieejamību. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 715/2007 un Komisijas 2008. gada 18. jūlija Regulā (EK) Nr. 692/2008, ar kuru īsteno un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (4) noteiktas vienotas tehniskās prasības mehānisko transportlīdzekļu un rezerves daļu tipa apstiprinājumam, ņemot vērā to emisijas, un izklāstīti noteikumi par ekspluatācijas atbilstību, piesārņojuma kontroles iekārtu ilgizturību, iebūvētām diagnostikas (OBD) sistēmām, degvielas patēriņa mērīšanu un par transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijas pieejamību.

| (2) | Ar 2007. gada 5. septembra Direktīvu 2007/46/EK izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai. Tajā noteikts tipa apstiprinājuma dokumentu formāts un norādīts dzinēja raksturlielumu noteikšanas pamats, ietverot dzinēja jaudas vērtības un ar jaudu saistītus parametrus. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2007. gada 5. septembra Direktīvu 2007/46/EK izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai. Tajā noteikts tipa apstiprinājuma dokumentu formāts un norādīts dzinēja raksturlielumu noteikšanas pamats, ietverot dzinēja jaudas vērtības un ar jaudu saistītus parametrus.

| (3) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 692/2008 izdota EK tipa apstiprinājuma numurs ietver alfabēta burtus (posms Euro 5 un Euro 6), kas norāda emisijas robežvērtības un OBD prasības, saskaņā ar kurām piešķirts apstiprinājums. Katram posmam, ko apzīmē ar alfabēta burtu, noteikts obligāts īstenošanas datums attiecībā uz jaunu transportlīdzekļu tipu apstiprinājumiem un visiem jauniem transportlīdzekļiem, kā arī pēdējais reģistrēšanas datums. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 692/2008 izdota EK tipa apstiprinājuma numurs ietver alfabēta burtus (posms Euro 5 un Euro 6), kas norāda emisijas robežvērtības un OBD prasības, saskaņā ar kurām piešķirts apstiprinājums. Katram posmam, ko apzīmē ar alfabēta burtu, noteikts obligāts īstenošanas datums attiecībā uz jaunu transportlīdzekļu tipu apstiprinājumiem un visiem jauniem transportlīdzekļiem, kā arī pēdējais reģistrēšanas datums.

| (4) | Transportlīdzekļu ražotājiem atļauts transportlīdzekļu tipa apstiprināšanai piemērot stingrākas prasības, vēl pirms tās kļūst obligātas. Jaunie Euro 6 posmi ļaus piešķirt apstiprinājumu transportlīdzekļiem ar zemāku emisijas līmeni, pirms minētās emisijas vērtības stājas spēkā. |
| --- | --- |

(4)

Transportlīdzekļu ražotājiem atļauts transportlīdzekļu tipa apstiprināšanai piemērot stingrākas prasības, vēl pirms tās kļūst obligātas. Jaunie Euro 6 posmi ļaus piešķirt apstiprinājumu transportlīdzekļiem ar zemāku emisijas līmeni, pirms minētās emisijas vērtības stājas spēkā.

| (5) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Regula (EK) Nr. 595/2009 par mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājumu attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI), par piekļuvi transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 715/2007 un Direktīvā 2007/46/EK ar 2013. gada 31. decembri atceļ Padomes 1980. gada 16. decembra Direktīvu 80/1269/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu motora jaudu (5). Tāpēc Direktīvas 80/1269/EEK noteikumi jāpārnes uz Regulu (EK) Nr. 715/2007. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Regula (EK) Nr. 595/2009 par mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājumu attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI), par piekļuvi transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 715/2007 un Direktīvā 2007/46/EK ar 2013. gada 31. decembri atceļ Padomes 1980. gada 16. decembra Direktīvu 80/1269/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu motora jaudu (5). Tāpēc Direktīvas 80/1269/EEK noteikumi jāpārnes uz Regulu (EK) Nr. 715/2007.

| (6) | Regulā (EK) Nr. 692/2008 un Regulā (ES) Nr. 582/2011 norādītas standartdegvielas, kas transportlīdzekļu ražotājiem būtu jāizmanto emisiju testu veikšanai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 715/2007 un Regulu (EK) Nr. 595/2009. Standartdegvielu parametri atspoguļo tirgū visbiežāk izmantoto degvielu īpatnības, kuras tika visplašāk izmantotas laikā, kad tika pieņemta Regula (EK) Nr. 692/2008. Tomēr, ņemot vērā to, ka pēdējo gadu laikā tirgū aizvien plašāk tiek izmantotas biodegvielas, standartdegvielu specifikācijas būtu jāpielāgo, lai tās atbilstu tam, kādas degvielas patlaban ir pieejamas un paredzamā nākotnē būs pieejamas Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(6)

Regulā (EK) Nr. 692/2008 un Regulā (ES) Nr. 582/2011 norādītas standartdegvielas, kas transportlīdzekļu ražotājiem būtu jāizmanto emisiju testu veikšanai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 715/2007 un Regulu (EK) Nr. 595/2009. Standartdegvielu parametri atspoguļo tirgū visbiežāk izmantoto degvielu īpatnības, kuras tika visplašāk izmantotas laikā, kad tika pieņemta Regula (EK) Nr. 692/2008. Tomēr, ņemot vērā to, ka pēdējo gadu laikā tirgū aizvien plašāk tiek izmantotas biodegvielas, standartdegvielu specifikācijas būtu jāpielāgo, lai tās atbilstu tam, kādas degvielas patlaban ir pieejamas un paredzamā nākotnē būs pieejamas Savienības tirgū.

| (7) | Standartdegvielas, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 692/2008 un Regulā (ES) Nr. 582/2011, ir jāsaskaņo, lai saskaņotu procedūras attiecībā uz vieglajiem un smagajiem transportlīdzekļiem un tādējādi samazinātu ar tipa apstiprināšanu saistītās izmaksas. |
| --- | --- |

(7)

Standartdegvielas, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 692/2008 un Regulā (ES) Nr. 582/2011, ir jāsaskaņo, lai saskaņotu procedūras attiecībā uz vieglajiem un smagajiem transportlīdzekļiem un tādējādi samazinātu ar tipa apstiprināšanu saistītās izmaksas.

| (8) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Direktīva 2007/46/EK, Regula (EK) Nr. 692/2008 un Regula (ES) Nr. 582/2011. |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Direktīva 2007/46/EK, Regula (EK) Nr. 692/2008 un Regula (ES) Nr. 582/2011.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Tehniskā komiteja mehānisko transportlīdzekļu jautājumos, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Tehniskā komiteja mehānisko transportlīdzekļu jautājumos,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Direktīvas 2007/46/EK grozījumi

Direktīvas 2007/46/EK I, III, IV, IX un XI pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.

2. pants

Regulas (EK) Nr. 692/2008 grozījumi

Regulu (EK) Nr. 692/2008 groza šādi:

| 1) | regulas 2. pantam pievieno šādu 37., 38., 39. un 40. punktu:






  “37. | “lietderīgā jauda” ir jauda, kas iegūta testa stendā kloķvārpstas vai tās ekvivalenta galā pie attiecīgā dzinēja vai motora apgriezienu skaita ar palīgierīcēm, veicot testu saskaņā ar XX pielikumu (“Elektriskās piedziņas mehānisma dzinēja lietderīgās jaudas, lietderīgās jaudas un maksimālās 30 minūšu jaudas mērīšana”), un kas noteikta atmosfēras standartapstākļos; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 2. pantam pievieno šādu 37., 38., 39. un 40. punktu:

“37.

“lietderīgā jauda” ir jauda, kas iegūta testa stendā kloķvārpstas vai tās ekvivalenta galā pie attiecīgā dzinēja vai motora apgriezienu skaita ar palīgierīcēm, veicot testu saskaņā ar XX pielikumu (“Elektriskās piedziņas mehānisma dzinēja lietderīgās jaudas, lietderīgās jaudas un maksimālās 30 minūšu jaudas mērīšana”), un kas noteikta atmosfēras standartapstākļos;

| 38. | “maksimālā lietderīgā jauda” ir maksimālā lietderīgās jaudas vērtība, kas izmērīta pie pilnas dzinēja slodzes; |
| --- | --- |

38.

“maksimālā lietderīgā jauda” ir maksimālā lietderīgās jaudas vērtība, kas izmērīta pie pilnas dzinēja slodzes;

| 39. | “maksimālā 30 minūšu jauda” ir elektriskās piedziņas mehānisma maksimālā lietderīgā jauda pie līdzsprieguma, kā noteikts ANO EEK Noteikumu Nr. 85 (6) 5.3.2. punktā; |
| --- | --- |

39.

“maksimālā 30 minūšu jauda” ir elektriskās piedziņas mehānisma maksimālā lietderīgā jauda pie līdzsprieguma, kā noteikts ANO EEK Noteikumu Nr. 85 (6) 5.3.2. punktā;

| 40. | “aukstā iedarbināšana” ir iedarbināšana, kad dzinēja dzesētāja temperatūra (vai līdzvērtīga temperatūra) dzinēja iedarbināšanas laikā ir zemāka par vai vienāda ar 35 °C un ne vairāk kā par 7 K augstāka nekā apkārtējā temperatūra (ja temperatūras dati ir pieejami) dzinēja iedarbināšanas laikā.”; |
| --- | --- |

40.

“aukstā iedarbināšana” ir iedarbināšana, kad dzinēja dzesētāja temperatūra (vai līdzvērtīga temperatūra) dzinēja iedarbināšanas laikā ir zemāka par vai vienāda ar 35 °C un ne vairāk kā par 7 K augstāka nekā apkārtējā temperatūra (ja temperatūras dati ir pieejami) dzinēja iedarbināšanas laikā.”;

| 2) | regulas 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Lai saņemtu EK tipa apstiprinājumu attiecībā uz emisijām un transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informāciju, ražotājam uzskatāmi jāparāda, ka transportlīdzekļi atbilst šīs regulas III–VIII, X–XII, XIV, XVI un XX pielikumā noteiktajām testa procedūrām. Ražotājam arī jānodrošina atbilstība šīs regulas IX pielikumā noteiktajām standartdegvielu specifikācijām.”; |
| --- | --- |

2)

regulas 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Lai saņemtu EK tipa apstiprinājumu attiecībā uz emisijām un transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informāciju, ražotājam uzskatāmi jāparāda, ka transportlīdzekļi atbilst šīs regulas III–VIII, X–XII, XIV, XVI un XX pielikumā noteiktajām testa procedūrām. Ražotājam arī jānodrošina atbilstība šīs regulas IX pielikumā noteiktajām standartdegvielu specifikācijām.”;

| 3) | regulas 6. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Ja izpildītas visas attiecīgās prasības, apstiprinātājiestāde piešķir EK tipa apstiprinājumu un izsniedz tipa apstiprinājuma numuru saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK VII pielikumā noteikto numurēšanas sistēmu.
  Neskarot Direktīvas 2007/46/EK VII pielikuma noteikumus, tipa apstiprinājuma numura 3. pozīcija jāveido saskaņā ar šīs regulas I pielikuma 6. papildinājumu.
  Apstiprinātājiestāde nepiešķir tādu pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam.
  Transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts ar Euro 5 emisiju robežvērtībām, kas norādītas Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma 1. tabulā, attiecīgās prasības uzskata par izpildītām, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:






  a) | izpildītas 13. pantā iekļautās prasības; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 6. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ja izpildītas visas attiecīgās prasības, apstiprinātājiestāde piešķir EK tipa apstiprinājumu un izsniedz tipa apstiprinājuma numuru saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK VII pielikumā noteikto numurēšanas sistēmu.

Neskarot Direktīvas 2007/46/EK VII pielikuma noteikumus, tipa apstiprinājuma numura 3. pozīcija jāveido saskaņā ar šīs regulas I pielikuma 6. papildinājumu.

Apstiprinātājiestāde nepiešķir tādu pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam.

Transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts ar Euro 5 emisiju robežvērtībām, kas norādītas Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma 1. tabulā, attiecīgās prasības uzskata par izpildītām, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

a)

izpildītas 13. pantā iekļautās prasības;

| b) | transportlīdzeklis ir apstiprināts saskaņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 83 06. grozījumu sēriju, Noteikumu Nr. 85. un Nr. 101. 01. grozījumu sēriju un to transportlīdzekļu gadījumā, kuriem ir kompresijaizdedzes motors, Noteikumu Nr. 24 III daļas 03. grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

b)

transportlīdzeklis ir apstiprināts saskaņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 83 06. grozījumu sēriju, Noteikumu Nr. 85. un Nr. 101. 01. grozījumu sēriju un to transportlīdzekļu gadījumā, kuriem ir kompresijaizdedzes motors, Noteikumu Nr. 24 III daļas 03. grozījumu sēriju.

Ceturtajā daļā minētajā gadījumā piemēro arī 14. pantu.”;

| 4) | regulas I, III, IV, IX, XI un XII pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu; |
| --- | --- |

4)

regulas I, III, IV, IX, XI un XII pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu;

| 5) | pievieno XX pielikumu, kura teksts ir izklāstīts šīs regulas III pielikumā. |
| --- | --- |

5)

pievieno XX pielikumu, kura teksts ir izklāstīts šīs regulas III pielikumā.

3. pants

Regulas (ES) Nr. 582/2011 grozījumi

Regulas (ES) Nr. 582/2011 VIII un IX pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas IV pielikumu.

4. pants

Pārejas noteikumi

1.   Ražotāji no 2015. gada 1. janvāra piešķir atbilstības sertifikātus, kas atbilst šai regulai.

2.   Lai nodrošinātu atbilstību ar Regulas (EK) Nr. 692/2008 XX pielikumu, sertifikāti, kas piešķirti pēc atbilstības apliecināšanas Direktīvai 80/1269/EEK un/vai ANO EEK Noteikumiem Nr. 85, kas izsniegti pirms šīs regulas stāšanās spēkā, paliek spēkā līdz 2018. gada 31. augustam.

3.   Šīs regulas IV pielikumu piemēro, sākot ar datumiem, kas norādīti Regulas (ES) Nr. 582/2011 I pielikuma 9. papildinājuma 1. tabulas C rindā.

5. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 11. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp

1

(2)  OV L 171, 29.6.2007., 1. lpp.

2

(3)  OV L 188, 18.7.2009., 1. lpp.

3

(4)  OV L 199, 28.7.2008., 1. lpp.

4

(5)  OV L 375, 31.12.1980., 46. lpp.

5

(6)  OV L 326, 24.11.2006., 55. lpp.

6

---

I PIELIKUMS

Direktīvas 2007/46/EK grozījumi

Direktīvas 2007/46/EK I, III, IV, IX un XI pielikumu groza šādi:

| 1) | I pielikumu groza šādi:






  a) | iekļauj šādu 3.3.1.1.1. un 3.3.1.1.2. punktu:






  “3.3.1.1.1. | Maksimālā lietderīgā jauda (n) ... kW
  (ražotāja norādītā vērtība) |
| --- | --- | --- | --- |

1)

I pielikumu groza šādi:

a)

iekļauj šādu 3.3.1.1.1. un 3.3.1.1.2. punktu:

“3.3.1.1.1.

Maksimālā lietderīgā jauda (n) ... kW

(ražotāja norādītā vērtība)

| 3.3.1.1.2. | Maksimālā 30 minūšu jauda (n) ... kW
  (ražotāja norādītā vērtība)”; |
| --- | --- |

3.3.1.1.2.

Maksimālā 30 minūšu jauda (n) ... kW

(ražotāja norādītā vērtība)”;

| b) | paskaidrojumā piezīmi (n) aizstāj ar šādu:






  “(n) | Nosaka saskaņā ar attiecīgi Regulas (EK) Nr. 715/2007 vai Regulas (EK) Nr. 595/2009 prasībām”; |
| --- | --- | --- |

b)

paskaidrojumā piezīmi (n) aizstāj ar šādu:

“(n)

Nosaka saskaņā ar attiecīgi Regulas (EK) Nr. 715/2007 vai Regulas (EK) Nr. 595/2009 prasībām”;

| 2) | III pielikuma I daļas A iedaļā iekļauj šādu 3.3.1.1.1. un 3.3.1.1.2. punktu:






  “3.3.1.1.1. | Maksimālā lietderīgā jauda (n) ... kW
  (ražotāja norādītā vērtība) |
| --- | --- | --- |

2)

III pielikuma I daļas A iedaļā iekļauj šādu 3.3.1.1.1. un 3.3.1.1.2. punktu:

“3.3.1.1.1.

Maksimālā lietderīgā jauda (n) ... kW

(ražotāja norādītā vērtība)

| 3.3.1.1.2. | Maksimālā 30 minūšu jauda (n) ... kW
  (ražotāja norādītā vērtība)”; |
| --- | --- |

3.3.1.1.2.

Maksimālā 30 minūšu jauda (n) ... kW

(ražotāja norādītā vērtība)”;

| 3) | IV pielikumu groza šādi:






  a) | I daļu groza šādi:






  i) | tabulā svītro 40. posteni; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

IV pielikumu groza šādi:

a)

I daļu groza šādi:

i)

tabulā svītro 40. posteni;

| ii) | paskaidrojumu 7. piezīmi svītro; |
| --- | --- |

ii)

paskaidrojumu 7. piezīmi svītro;

| b) | I daļas 1. papildinājumu groza šādi:






  i) | 1. tabulas 2. posteni aizstāj ar šādu:









  “2. | Vieglo transportlīdzekļu emisijas (Euro 5 un Euro 6)/piekļuve informācijai | Regula (EK) Nr. 715/2007 | | A |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | Iebūvēta diagnostikas (OBD) sistēma |

b)

I daļas 1. papildinājumu groza šādi:

i)

1. tabulas 2. posteni aizstāj ar šādu:

“2.

Vieglo transportlīdzekļu emisijas (Euro 5 un Euro 6)/piekļuve informācijai

Regula (EK) Nr. 715/2007

A

a)

Iebūvēta diagnostikas (OBD) sistēma

Transportlīdzekli aprīko ar OBD sistēmu, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 692/2008 4. panta 1. un 2. punkta prasībām. (OBD sistēmu konstruē tā, lai tā reģistrē vismaz dzinēja vadības sistēmas atteici.)

OBD saskarne ir izmantojama saziņai ar parastiem diagnostikas rīkiem.

| b) | Ekspluatācijas atbilstība |
| --- | --- |

b)

Ekspluatācijas atbilstība

Nepiemēro

| c) | Piekļuve informācijai |
| --- | --- |

c)

Piekļuve informācijai

Pietiek ar to, ka ražotājs nodrošina remonta un tehniskās apkopes informācijas pieejamību vienkāršā un ātrā veidā.

| d) | Jaudas mērījumi |
| --- | --- |

d)

Jaudas mērījumi

(Ja transportlīdzekļa ražotājs izmanto citu ražotu dzinēju).

Dzinēja ražotāja dotie stenda testēšanas dati ir izmantojami, ja dzinēja vadības sistēma ir tā pati (proti, vismaz ar tādu pašu dzinēja vadības bloku).

Maksimālās jaudas testu var veikt ar šasijas dinamometru. Jāņem vērā jaudas zudums transmisijā.”;

| ii) | 1. tabulā svītro 40. posteni; |
| --- | --- |

ii)

1. tabulā svītro 40. posteni;

| iii) | 1. tabulas 41.A posteni aizstāj ar šādu:









  “41.A | Emisijas (Euro VI), ko rada lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļi/piekļuve informācijai | Regula (EK)
  Nr. 595/2009 | | A
  Izņemot prasību kopumu attiecībā uz OBD un informācijas pieejamību. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jaudas mērījumi | (Ja transportlīdzekļa ražotājs izmanto citu ražotu dzinēju).

  Dzinēja ražotāja dotie stenda testēšanas dati ir izmantojami, ja dzinēja vadības sistēma ir tā pati (proti, vismaz ar tādu pašu dzinēja vadības bloku).
  Maksimālās jaudas testu var veikt ar šasijas dinamometru. Jāņem vērā jaudas zudums transmisijā. ”; |

iii)

1. tabulas 41.A posteni aizstāj ar šādu:

“41.A

Emisijas (Euro VI), ko rada lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļi/piekļuve informācijai

Regula (EK)

Nr. 595/2009

A

Izņemot prasību kopumu attiecībā uz OBD un informācijas pieejamību.

Jaudas mērījumi

(Ja transportlīdzekļa ražotājs izmanto citu ražotu dzinēju).

Dzinēja ražotāja dotie stenda testēšanas dati ir izmantojami, ja dzinēja vadības sistēma ir tā pati (proti, vismaz ar tādu pašu dzinēja vadības bloku).

Maksimālās jaudas testu var veikt ar šasijas dinamometru. Jāņem vērā jaudas zudums transmisijā. ”;

| iv) | 2. tabulas 2. posteni aizstāj ar šādu:









  “2. | Vieglo transportlīdzekļu emisijas (Euro 5 un Euro 6)/piekļuve informācijai | Regula (EK) Nr. 715/2007 | | A |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | Iebūvēta diagnostikas (OBD) sistēma |

iv)

2. tabulas 2. posteni aizstāj ar šādu:

“2.

Vieglo transportlīdzekļu emisijas (Euro 5 un Euro 6)/piekļuve informācijai

Regula (EK) Nr. 715/2007

A

a)

Iebūvēta diagnostikas (OBD) sistēma

Transportlīdzekli aprīko ar OBD sistēmu, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 692/2008 4. panta 1. un 2. punkta prasībām. (OBD sistēmu konstruē tā, lai tā reģistrē vismaz dzinēja vadības sistēmas atteici).

OBD saskarne ir izmantojama saziņai ar parastiem diagnostikas rīkiem.

| b) | Ekspluatācijas atbilstība |
| --- | --- |

b)

Ekspluatācijas atbilstība

Nepiemēro

| c) | Piekļuve informācijai |
| --- | --- |

c)

Piekļuve informācijai

Pietiek ar to, ka ražotājs nodrošina remonta un tehniskās apkopes informācijas pieejamību vienkāršā un ātrā veidā.

| d) | Jaudas mērījumi |
| --- | --- |

d)

Jaudas mērījumi

(Ja transportlīdzekļa ražotājs izmanto citu ražotu dzinēju).

Dzinēja ražotāja dotie stenda testēšanas dati ir izmantojami, ja dzinēja vadības sistēma ir tā pati (proti, vismaz ar tādu pašu dzinēja vadības bloku).

Maksimālās jaudas testu var veikt ar šasijas dinamometru. Jāņem vērā jaudas zudums transmisijā.”;

| v) | 2. tabulā svītro 40. posteni; |
| --- | --- |

v)

2. tabulā svītro 40. posteni;

| vi) | 2. tabulas 41.A posteni aizstāj ar šādu:









  “41.A | Emisijas (Euro VI), ko rada lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļi/piekļuve informācijai | Regula (EK)
  Nr. 595/2009 | | A
  Izņemot prasību kopumu attiecībā uz OBD un informācijas pieejamību. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jaudas mērījumi | (Ja transportlīdzekļa ražotājs izmanto citu ražotu dzinēju).

  Dzinēja ražotāja dotie stenda testēšanas dati ir izmantojami, ja dzinēja vadības sistēma ir tā pati (proti, vismaz ar tādu pašu dzinēja vadības bloku).
  Maksimālās jaudas testu var veikt ar šasijas dinamometru. Jāņem vērā jaudas zudums transmisijā.”; |

vi)

2. tabulas 41.A posteni aizstāj ar šādu:

“41.A

Emisijas (Euro VI), ko rada lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļi/piekļuve informācijai

Regula (EK)

Nr. 595/2009

A

Izņemot prasību kopumu attiecībā uz OBD un informācijas pieejamību.

Jaudas mērījumi

(Ja transportlīdzekļa ražotājs izmanto citu ražotu dzinēju).

Dzinēja ražotāja dotie stenda testēšanas dati ir izmantojami, ja dzinēja vadības sistēma ir tā pati (proti, vismaz ar tādu pašu dzinēja vadības bloku).

Maksimālās jaudas testu var veikt ar šasijas dinamometru. Jāņem vērā jaudas zudums transmisijā.”;

| c) | I daļas 2. papildinājumu groza šādi:






  i) | I daļas 4. punkta tabulas 2.a posteni aizstāj ar šādu:







  “2.a | Regula (EK) Nr. 715/2007
  (emisijas Euro 5 un Euro 6 vieglajiem pasažieru transportlīdzekļiem/informācijas pieejamība) | Izpūtēja emisijas







  a) | I tipa testu veic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 692/2008 III pielikuma noteikumiem, piemērojot Regulas (EK) Nr. 692/2008 VII pielikuma 1.4. punktā norādītos nolietošanās koeficientus. Piemēro Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma I un II tabulā norādītās robežvērtības. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

I daļas 2. papildinājumu groza šādi:

i)

I daļas 4. punkta tabulas 2.a posteni aizstāj ar šādu:

“2.a

Regula (EK) Nr. 715/2007

(emisijas Euro 5 un Euro 6 vieglajiem pasažieru transportlīdzekļiem/informācijas pieejamība)

Izpūtēja emisijas

a)

I tipa testu veic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 692/2008 III pielikuma noteikumiem, piemērojot Regulas (EK) Nr. 692/2008 VII pielikuma 1.4. punktā norādītos nolietošanās koeficientus. Piemēro Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma I un II tabulā norādītās robežvērtības.

| b) | Transportlīdzekļa nobraukumam nav jābūt 3 000 km, kā prasīts ANO EEK Noteikumu Nr. 83 4. pielikuma 3.1.1. iedaļā. |
| --- | --- |

b)

Transportlīdzekļa nobraukumam nav jābūt 3 000 km, kā prasīts ANO EEK Noteikumu Nr. 83 4. pielikuma 3.1.1. iedaļā.

| c) | Testā jāizmanto standartdegviela, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 692/2008 IX pielikumā. |
| --- | --- |

c)

Testā jāizmanto standartdegviela, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 692/2008 IX pielikumā.

| d) | Dinamometru iestata saskaņā ar tehniskajām prasībām, kas izklāstītas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 4. pielikuma 3.2. iedaļā. |
| --- | --- |

d)

Dinamometru iestata saskaņā ar tehniskajām prasībām, kas izklāstītas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 4. pielikuma 3.2. iedaļā.

| e) | Šā punkta a) apakšpunktā minēto testu neveic, ja var pierādīt, ka transportlīdzeklis atbilst Kalifornijas noteikumiem, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 692/2008 I pielikuma 2. iedaļā. |
| --- | --- |

e)

Šā punkta a) apakšpunktā minēto testu neveic, ja var pierādīt, ka transportlīdzeklis atbilst Kalifornijas noteikumiem, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 692/2008 I pielikuma 2. iedaļā.

Iztvaikošanas emisijas

Benzīna dzinēju gadījumā vajadzīga iztvaikošanas emisiju kontroles sistēma (piemēram, ogles filtrs).

Kartera emisijas

Vajadzīga ierīce kartera gāzu pārstrādei.

OBD

| a) | Transportlīdzeklis ir aprīkots ar OBD sistēmu. |
| --- | --- |

a)

Transportlīdzeklis ir aprīkots ar OBD sistēmu.

| b) | OBD saskarnei jābūt savietojamai ar parastiem diagnostikas instrumentiem, ko izmanto periodiskajās tehniskajās pārbaudēs. |
| --- | --- |

b)

OBD saskarnei jābūt savietojamai ar parastiem diagnostikas instrumentiem, ko izmanto periodiskajās tehniskajās pārbaudēs.

Dūmainība

| a) | Transportlīdzekļus, kas aprīkoti ar dīzeļdzinējiem, pārbauda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 692/2008 IV pielikuma 2. papildinājumā norādītajām testa metodēm. |
| --- | --- |

a)

Transportlīdzekļus, kas aprīkoti ar dīzeļdzinējiem, pārbauda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 692/2008 IV pielikuma 2. papildinājumā norādītajām testa metodēm.

| b) | Absorbcijas koeficienta koriģēto vērtību piestiprina skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā. |
| --- | --- |

b)

Absorbcijas koeficienta koriģēto vērtību piestiprina skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā.

CO2 emisijas un degvielas patēriņš

| a) | Testu veic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 692/2008 XII pielikumu. |
| --- | --- |

a)

Testu veic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 692/2008 XII pielikumu.

| b) | Transportlīdzekļa nobraukumam nav jābūt 3 000 km, kā prasīts ANO EEK Noteikumu Nr. 83 4. pielikuma 3.1.1. iedaļā. |
| --- | --- |

b)

Transportlīdzekļa nobraukumam nav jābūt 3 000 km, kā prasīts ANO EEK Noteikumu Nr. 83 4. pielikuma 3.1.1. iedaļā.

| c) | Ja transportlīdzeklis atbilst Regulas (EK) Nr. 692/2008 I pielikuma 2. iedaļā norādītajiem Kalifornijas noteikumiem un līdz ar to nav jāveic izpūtēja emisiju pārbaude, dalībvalstis CO2 emisijas un degvielas patēriņu aprēķina saskaņā ar formulu, kas norādīta (b) un (c) paskaidrojumā. |
| --- | --- |

c)

Ja transportlīdzeklis atbilst Regulas (EK) Nr. 692/2008 I pielikuma 2. iedaļā norādītajiem Kalifornijas noteikumiem un līdz ar to nav jāveic izpūtēja emisiju pārbaude, dalībvalstis CO2 emisijas un degvielas patēriņu aprēķina saskaņā ar formulu, kas norādīta (b) un (c) paskaidrojumā.

Piekļuve informācijai

Noteikumus par informācijas pieejamību nepiemēro.

Jaudas mērījumi

| a) | Pieteikuma iesniedzējs iesniedz izgatavotāja apliecinājumu, kurā norādīta dzinēja maksimālā jauda (kW), kā arī attiecīgais dzinēja ātrums (apgriezienu skaits minūtē). |
| --- | --- |

a)

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz izgatavotāja apliecinājumu, kurā norādīta dzinēja maksimālā jauda (kW), kā arī attiecīgais dzinēja ātrums (apgriezienu skaits minūtē).

| b) | Alternatīvi var izmantot dzinēja jaudas līkni, kurā norādīta tā pati informācija.”; |
| --- | --- |

b)

Alternatīvi var izmantot dzinēja jaudas līkni, kurā norādīta tā pati informācija.”;

| ii) | 4. punkta I daļas tabulas 40. posteni svītro; |
| --- | --- |

ii)

4. punkta I daļas tabulas 40. posteni svītro;

| iii) | 4. punkta I daļas tabulā pievieno 41.a posteni:







  “41.a | Regula (EK) Nr. 595/2009
  Emisijas (Euro VI) lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļiem – OBD. | Izpūtēja emisijas







  a) | Testu veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 582/2011 III pielikuma noteikumiem, piemērojot Regulas (ES) Nr. 582/2011 VI pielikuma 3.6.1. punktā norādītos nolietošanās koeficientus. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

iii)

4. punkta I daļas tabulā pievieno 41.a posteni:

“41.a

Regula (EK) Nr. 595/2009

Emisijas (Euro VI) lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļiem – OBD.

Izpūtēja emisijas

a)

Testu veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 582/2011 III pielikuma noteikumiem, piemērojot Regulas (ES) Nr. 582/2011 VI pielikuma 3.6.1. punktā norādītos nolietošanās koeficientus.

| b) | Piemēro Regulas (EK) Nr. 595/2009 I pielikuma tabulā norādītās robežvērtības. |
| --- | --- |

b)

Piemēro Regulas (EK) Nr. 595/2009 I pielikuma tabulā norādītās robežvērtības.

| c) | Testā jāizmanto standartdegviela, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 582/2011 IX pielikumā. |
| --- | --- |

c)

Testā jāizmanto standartdegviela, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 582/2011 IX pielikumā.

CO2 emisijas

CO2 emisijas un degvielas patēriņu nosaka saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 582/2011 VIII pielikumu.

OBD

| a) | Transportlīdzeklis ir aprīkots ar OBD sistēmu. |
| --- | --- |

a)

Transportlīdzeklis ir aprīkots ar OBD sistēmu.

| b) | OBD saskarnei jābūt savietojamai ar ārēju OBD skenēšanas instrumentu, kā izklāstīts Regulas (ES) Nr. 582/2011 X pielikumā. |
| --- | --- |

b)

OBD saskarnei jābūt savietojamai ar ārēju OBD skenēšanas instrumentu, kā izklāstīts Regulas (ES) Nr. 582/2011 X pielikumā.

Prasības pareizas NOx kontroles pasākumu darbības nodrošināšanai

Transportlīdzeklis jāaprīko ar sistēmu, kas nodrošina pareizu NOx kontroles pasākumu darbību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 582/2011 XIII pielikumu. Piemēro arī noteikumus par alternatīvu tipa apstiprinājumu, kā paredzēts minētā pielikuma 2.1. punktā.

Jaudas mērījumi

| a) | Pieteikuma iesniedzējs iesniedz izgatavotāja apliecinājumu, kurā norādīta dzinēja maksimālā jauda (kW), kā arī attiecīgais dzinēja ātrums (apgriezienu skaits minūtē). |
| --- | --- |

a)

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz izgatavotāja apliecinājumu, kurā norādīta dzinēja maksimālā jauda (kW), kā arī attiecīgais dzinēja ātrums (apgriezienu skaits minūtē).

| b) | Alternatīvi var izmantot dzinēja jaudas līkni, kurā norādīta tā pati informācija.”; |
| --- | --- |

b)

Alternatīvi var izmantot dzinēja jaudas līkni, kurā norādīta tā pati informācija.”;

| iv) | 4. punkta II daļas tabulas 2.a posteni aizstāj ar šādu:







  “2.a | Regula (EK) Nr. 715/2007
  (emisijas Euro 5 un Euro 6 vieglajiem pasažieru transportlīdzekļiem/informācijas pieejamība) | Izpūtēja emisijas







  a) | I tipa testu veic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 692/2008 III pielikuma noteikumiem, piemērojot Regulas (EK) Nr. 692/2008 VII pielikuma 1.4. punktā norādītos nolietošanās koeficientus. Piemēro Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma I un II tabulā norādītās robežvērtības. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

iv)

4. punkta II daļas tabulas 2.a posteni aizstāj ar šādu:

“2.a

Regula (EK) Nr. 715/2007

(emisijas Euro 5 un Euro 6 vieglajiem pasažieru transportlīdzekļiem/informācijas pieejamība)

Izpūtēja emisijas

a)

I tipa testu veic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 692/2008 III pielikuma noteikumiem, piemērojot Regulas (EK) Nr. 692/2008 VII pielikuma 1.4. punktā norādītos nolietošanās koeficientus. Piemēro Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma I un II tabulā norādītās robežvērtības.

| b) | Transportlīdzekļa nobraukumam nav jābūt 3 000 km, kā prasīts ANO EEK Noteikumu Nr. 83 4. pielikuma 3.1.1. iedaļā. |
| --- | --- |

b)

Transportlīdzekļa nobraukumam nav jābūt 3 000 km, kā prasīts ANO EEK Noteikumu Nr. 83 4. pielikuma 3.1.1. iedaļā.

| c) | Testā jāizmanto standartdegviela, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 692/2008 IX pielikumā. |
| --- | --- |

c)

Testā jāizmanto standartdegviela, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 692/2008 IX pielikumā.

| d) | Dinamometru iestata saskaņā ar tehniskajām prasībām, kas izklāstītas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 4. pielikuma 3.2. iedaļā. |
| --- | --- |

d)

Dinamometru iestata saskaņā ar tehniskajām prasībām, kas izklāstītas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 4. pielikuma 3.2. iedaļā.

| e) | Šā punkta a) apakšpunktā minēto testu neveic, ja var pierādīt, ka transportlīdzeklis atbilst Kalifornijas noteikumiem, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 692/2008 I pielikuma 2. iedaļā. |
| --- | --- |

e)

Šā punkta a) apakšpunktā minēto testu neveic, ja var pierādīt, ka transportlīdzeklis atbilst Kalifornijas noteikumiem, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 692/2008 I pielikuma 2. iedaļā.

Iztvaikošanas emisijas

Benzīna dzinēju gadījumā vajadzīga iztvaikošanas emisiju kontroles sistēma (piemēram, ogles filtrs).

Kartera emisijas

Vajadzīga ierīce kartera gāzu pārstrādei.

OBD

| a) | Transportlīdzeklis ir aprīkots ar OBD sistēmu. |
| --- | --- |

a)

Transportlīdzeklis ir aprīkots ar OBD sistēmu.

| b) | OBD saskarnei jābūt savietojamai ar parastiem diagnostikas instrumentiem, ko izmanto periodiskajās tehniskajās pārbaudēs. |
| --- | --- |

b)

OBD saskarnei jābūt savietojamai ar parastiem diagnostikas instrumentiem, ko izmanto periodiskajās tehniskajās pārbaudēs.

Dūmainība

| a) | Transportlīdzekļus, kas aprīkoti ar dīzeļdzinējiem, pārbauda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 692/2008 IV pielikuma 2. papildinājumā norādītajām testa metodēm. |
| --- | --- |

a)

Transportlīdzekļus, kas aprīkoti ar dīzeļdzinējiem, pārbauda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 692/2008 IV pielikuma 2. papildinājumā norādītajām testa metodēm.

| b) | Absorbcijas koeficienta koriģēto vērtību piestiprina skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā. |
| --- | --- |

b)

Absorbcijas koeficienta koriģēto vērtību piestiprina skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā.

CO2 emisijas un degvielas patēriņš

| a) | Testu veic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 692/2008 XII pielikumu. |
| --- | --- |

a)

Testu veic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 692/2008 XII pielikumu.

| b) | Transportlīdzekļa nobraukumam nav jābūt 3 000 km, kā prasīts ANO EEK Noteikumu Nr. 83 4. pielikuma 3.1.1. iedaļā. |
| --- | --- |

b)

Transportlīdzekļa nobraukumam nav jābūt 3 000 km, kā prasīts ANO EEK Noteikumu Nr. 83 4. pielikuma 3.1.1. iedaļā.

| c) | Ja transportlīdzeklis atbilst Regulas (EK) Nr. 692/2008 I pielikuma 2. iedaļā norādītajiem Kalifornijas noteikumiem un līdz ar to nav jāveic izpūtēja emisiju pārbaude, dalībvalstis CO2 emisijas un degvielas patēriņu aprēķina saskaņā ar formulu, kas norādīta (b) un (c) paskaidrojumā. |
| --- | --- |

c)

Ja transportlīdzeklis atbilst Regulas (EK) Nr. 692/2008 I pielikuma 2. iedaļā norādītajiem Kalifornijas noteikumiem un līdz ar to nav jāveic izpūtēja emisiju pārbaude, dalībvalstis CO2 emisijas un degvielas patēriņu aprēķina saskaņā ar formulu, kas norādīta (b) un (c) paskaidrojumā.

Piekļuve informācijai

Noteikumus par informācijas pieejamību nepiemēro.

Jaudas mērījumi

| a) | Pieteikuma iesniedzējs iesniedz izgatavotāja apliecinājumu, kurā norādīta dzinēja maksimālā jauda (kW), kā arī attiecīgais režīms (apgriezienu skaits minūtē). |
| --- | --- |

a)

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz izgatavotāja apliecinājumu, kurā norādīta dzinēja maksimālā jauda (kW), kā arī attiecīgais režīms (apgriezienu skaits minūtē).

| b) | Alternatīvi var izmantot dzinēja jaudas līkni, kurā norādīta tā pati informācija.”; |
| --- | --- |

b)

Alternatīvi var izmantot dzinēja jaudas līkni, kurā norādīta tā pati informācija.”;

| v) | 4. punkta II daļas tabulas 40. posteni svītro; |
| --- | --- |

v)

4. punkta II daļas tabulas 40. posteni svītro;

| vi) | 4. punkta II daļas tabulā iekļauj 41.a posteni:







  “41.a | Regula (EK) Nr. 595/2009
  Emisijas (Euro VI) lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļiem – OBD. | Izpūtēja emisijas







  a) | Testu veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 582/2011 III pielikuma noteikumiem, piemērojot Regulas (ES) Nr. 582/2011 VI pielikuma 3.6.1. punktā norādītos nolietošanās koeficientus. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

vi)

4. punkta II daļas tabulā iekļauj 41.a posteni:

“41.a

Regula (EK) Nr. 595/2009

Emisijas (Euro VI) lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļiem – OBD.

Izpūtēja emisijas

a)

Testu veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 582/2011 III pielikuma noteikumiem, piemērojot Regulas (ES) Nr. 582/2011 VI pielikuma 3.6.1. punktā norādītos nolietošanās koeficientus.

| b) | Piemēro Regulas (EK) Nr. 595/2009 I pielikuma tabulā norādītās robežvērtības. |
| --- | --- |

b)

Piemēro Regulas (EK) Nr. 595/2009 I pielikuma tabulā norādītās robežvērtības.

| c) | Testā jāizmanto standartdegviela, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 582/2011 IX pielikumā. |
| --- | --- |

c)

Testā jāizmanto standartdegviela, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 582/2011 IX pielikumā.

CO2 emisijas

CO2 emisijas un degvielas patēriņu nosaka saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 582/2011 VIII pielikumu.

OBD

| a) | Transportlīdzeklis ir aprīkots ar OBD sistēmu. |
| --- | --- |

a)

Transportlīdzeklis ir aprīkots ar OBD sistēmu.

| b) | OBD saskarnei jābūt savietojamai ar ārēju OBD skenēšanas instrumentu, kā izklāstīts Regulas (ES) Nr. 582/2011 X pielikumā. |
| --- | --- |

b)

OBD saskarnei jābūt savietojamai ar ārēju OBD skenēšanas instrumentu, kā izklāstīts Regulas (ES) Nr. 582/2011 X pielikumā.

Prasības pareizas NOx kontroles pasākumu darbības nodrošināšanai

Transportlīdzeklis jāaprīko ar sistēmu, kas nodrošina pareizu NOx kontroles pasākumu darbību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 582/2011 XIII pielikumu. Piemēro arī noteikumus par alternatīvu tipa apstiprinājumu, kā paredzēts minētā pielikuma 2.1. punktā.

Jaudas mērījumi

| a) | Pieteikuma iesniedzējs iesniedz izgatavotāja apliecinājumu, kurā norādīta dzinēja maksimālā jauda (kW), kā arī attiecīgais režīms. |
| --- | --- |

a)

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz izgatavotāja apliecinājumu, kurā norādīta dzinēja maksimālā jauda (kW), kā arī attiecīgais režīms.

| b) | Alternatīvi var izmantot dzinēja jaudas līkni, kurā norādīta tā pati informācija. ”; |
| --- | --- |

b)

Alternatīvi var izmantot dzinēja jaudas līkni, kurā norādīta tā pati informācija. ”;

| 4) | VI pielikuma papildinājuma tabulas 40. posteni svītro; |
| --- | --- |

4)

VI pielikuma papildinājuma tabulas 40. posteni svītro;

| 5) | IX pielikumu groza šādi:






  a) | I daļu groza šādi:






  i) | “2. PUSE. M1 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻI (pabeigti transportlīdzekļi un vairākos posmos pabeigti transportlīdzekļi)” 27. punktu aizstāj ar šādu:
  “27.   Maksimālā jauda






  27.1. | Maksimālā lietderīgā jauda (g): ... kW ar ... min–1 (iekšdedzes dzinējs) (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5)

IX pielikumu groza šādi:

a)

I daļu groza šādi:

i)

“2. PUSE. M1 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻI (pabeigti transportlīdzekļi un vairākos posmos pabeigti transportlīdzekļi)” 27. punktu aizstāj ar šādu:

“27.   Maksimālā jauda

27.1.

Maksimālā lietderīgā jauda (g): ... kW ar ... min–1 (iekšdedzes dzinējs) (1)

| 27.2. | Maksimālā izejas jauda stundā: ... kW (elektromotors) (1) |
| --- | --- |

27.2.

Maksimālā izejas jauda stundā: ... kW (elektromotors) (1)

| 27.3. | Maksimālā lietderīgā jauda: ... kW (elektromotors) (1) |
| --- | --- |

27.3.

Maksimālā lietderīgā jauda: ... kW (elektromotors) (1)

| 27.4. | Maksimālā 30 minūšu jauda: ... kW (elektromotors) (1)”; |
| --- | --- |

27.4.

Maksimālā 30 minūšu jauda: ... kW (elektromotors) (1)”;

| ii) | “2. PUSE. M2 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻI (pabeigti transportlīdzekļi un vairākos posmos pabeigti transportlīdzekļi)” 27. punktu aizstāj ar šādu:
  ”27.   Maksimālā jauda






  27.1. | Maksimālā lietderīgā jauda (g): ... kW ar ... min–1 (iekšdedzes dzinējs) (1) |
| --- | --- | --- |

ii)

“2. PUSE. M2 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻI (pabeigti transportlīdzekļi un vairākos posmos pabeigti transportlīdzekļi)” 27. punktu aizstāj ar šādu:

”27.   Maksimālā jauda

27.1.

Maksimālā lietderīgā jauda (g): ... kW ar ... min–1 (iekšdedzes dzinējs) (1)

| 27.2. | Maksimālā izejas jauda stundā: ... kW (elektromotors) (1) |
| --- | --- |

27.2.

Maksimālā izejas jauda stundā: ... kW (elektromotors) (1)

| 27.3. | Maksimālā lietderīgā jauda: ... kW (elektromotors) (1) |
| --- | --- |

27.3.

Maksimālā lietderīgā jauda: ... kW (elektromotors) (1)

| 27.4. | Maksimālā 30 minūšu jauda: ... kW (elektromotors) (1)”; |
| --- | --- |

27.4.

Maksimālā 30 minūšu jauda: ... kW (elektromotors) (1)”;

| iii) | “2. PUSE. M3 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻI (pabeigti transportlīdzekļi un vairākos posmos pabeigti transportlīdzekļi)” 27. punktu aizstāj ar šādu:
  “27.   Maksimālā jauda






  27.1. | Maksimālā lietderīgā jauda (g): ... kW ar ... min–1 (iekšdedzes dzinējs) (1) |
| --- | --- | --- |

iii)

“2. PUSE. M3 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻI (pabeigti transportlīdzekļi un vairākos posmos pabeigti transportlīdzekļi)” 27. punktu aizstāj ar šādu:

“27.   Maksimālā jauda

27.1.

Maksimālā lietderīgā jauda (g): ... kW ar ... min–1 (iekšdedzes dzinējs) (1)

| 27.2. | Maksimālā izejas jauda stundā: ... kW (elektromotors) (1) |
| --- | --- |

27.2.

Maksimālā izejas jauda stundā: ... kW (elektromotors) (1)

| 27.3. | Maksimālā lietderīgā jauda: ... kW (elektromotors) (1) |
| --- | --- |

27.3.

Maksimālā lietderīgā jauda: ... kW (elektromotors) (1)

| 27.4. | Maksimālā 30 minūšu jauda: ... kW (elektromotors) (1)”; |
| --- | --- |

27.4.

Maksimālā 30 minūšu jauda: ... kW (elektromotors) (1)”;

| iv) | “2. PUSE. N1 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻI (pabeigti transportlīdzekļi un vairākos posmos pabeigti transportlīdzekļi)” 27. punktu aizstāj ar šādu:
  “27.   Maksimālā jauda






  27.1. | Maksimālā lietderīgā jauda (g): ... kW ar ... min–1 (iekšdedzes dzinējs) (1) |
| --- | --- | --- |

iv)

“2. PUSE. N1 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻI (pabeigti transportlīdzekļi un vairākos posmos pabeigti transportlīdzekļi)” 27. punktu aizstāj ar šādu:

“27.   Maksimālā jauda

27.1.

Maksimālā lietderīgā jauda (g): ... kW ar ... min–1 (iekšdedzes dzinējs) (1)

| 27.2. | Maksimālā izejas jauda stundā: ... kW (elektromotors) (1) |
| --- | --- |

27.2.

Maksimālā izejas jauda stundā: ... kW (elektromotors) (1)

| 27.3. | Maksimālā lietderīgā jauda: ... kW (elektromotors) (1) |
| --- | --- |

27.3.

Maksimālā lietderīgā jauda: ... kW (elektromotors) (1)

| 27.4. | Maksimālā 30 minūšu jauda: ... kW (elektromotors) (1)”; |
| --- | --- |

27.4.

Maksimālā 30 minūšu jauda: ... kW (elektromotors) (1)”;

| v) | “2. PUSE. N2 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻI (pabeigti transportlīdzekļi un vairākos posmos pabeigti transportlīdzekļi)” 27. punktu aizstāj ar šādu:
  “27.   Maksimālā jauda






  27.1. | Maksimālā lietderīgā jauda (g): ... kW ar ... min–1 (iekšdedzes dzinējs) (1) |
| --- | --- | --- |

v)

“2. PUSE. N2 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻI (pabeigti transportlīdzekļi un vairākos posmos pabeigti transportlīdzekļi)” 27. punktu aizstāj ar šādu:

“27.   Maksimālā jauda

27.1.

Maksimālā lietderīgā jauda (g): ... kW ar ... min–1 (iekšdedzes dzinējs) (1)

| 27.2. | Maksimālā izejas jauda stundā: ... kW (elektromotors) (1) |
| --- | --- |

27.2.

Maksimālā izejas jauda stundā: ... kW (elektromotors) (1)

| 27.3. | Maksimālā lietderīgā jauda: ... kW (elektromotors) (1) |
| --- | --- |

27.3.

Maksimālā lietderīgā jauda: ... kW (elektromotors) (1)

| 27.4. | Maksimālā 30 minūšu jauda: ... kW (elektromotors) (1)”; |
| --- | --- |

27.4.

Maksimālā 30 minūšu jauda: ... kW (elektromotors) (1)”;

| vi) | “2. PUSE. N3 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻI (pabeigti transportlīdzekļi un vairākos posmos pabeigti transportlīdzekļi)” 27. punktu aizstāj ar šādu:
  “27.   Maksimālā jauda






  27.1. | Maksimālā lietderīgā jauda (g): ... kW ar ... min–1 (iekšdedzes dzinējs) (1) |
| --- | --- | --- |

vi)

“2. PUSE. N3 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻI (pabeigti transportlīdzekļi un vairākos posmos pabeigti transportlīdzekļi)” 27. punktu aizstāj ar šādu:

“27.   Maksimālā jauda

27.1.

Maksimālā lietderīgā jauda (g): ... kW ar ... min–1 (iekšdedzes dzinējs) (1)

| 27.2. | Maksimālā izejas jauda stundā: ... kW (elektromotors) (1) |
| --- | --- |

27.2.

Maksimālā izejas jauda stundā: ... kW (elektromotors) (1)

| 27.3. | Maksimālā lietderīgā jauda: ... kW (elektromotors) (1) |
| --- | --- |

27.3.

Maksimālā lietderīgā jauda: ... kW (elektromotors) (1)

| 27.4. | Maksimālā 30 minūšu jauda: ... kW (elektromotors) (1)”; |
| --- | --- |

27.4.

Maksimālā 30 minūšu jauda: ... kW (elektromotors) (1)”;

| b) | II daļu groza šādi:






  i) | “2. PUSE. M1 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻI (nepabeigti transportlīdzekļi)” 27. punktu aizstāj ar šādu:
  “27.   Maksimālā jauda






  27.1. | Maksimālā lietderīgā jauda (g): ... kW ar ... min–1 (iekšdedzes dzinējs) (1) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

II daļu groza šādi:

i)

“2. PUSE. M1 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻI (nepabeigti transportlīdzekļi)” 27. punktu aizstāj ar šādu:

“27.   Maksimālā jauda

27.1.

Maksimālā lietderīgā jauda (g): ... kW ar ... min–1 (iekšdedzes dzinējs) (1)

| 27.2. | Maksimālā izejas jauda stundā: ... kW (elektromotors) (1) |
| --- | --- |

27.2.

Maksimālā izejas jauda stundā: ... kW (elektromotors) (1)

| 27.3. | Maksimālā lietderīgā jauda: ... kW (elektromotors) (1) |
| --- | --- |

27.3.

Maksimālā lietderīgā jauda: ... kW (elektromotors) (1)

| 27.4. | Maksimālā 30 minūšu jauda: ... kW (elektromotors) (1)”; |
| --- | --- |

27.4.

Maksimālā 30 minūšu jauda: ... kW (elektromotors) (1)”;

| ii) | “2. PUSE. M2 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻI (nepabeigti transportlīdzekļi)” 27. punktu aizstāj ar šādu:
  “27.   Maksimālā jauda






  27.1. | Maksimālā lietderīgā jauda (g): ... kW ar ... min–1 (iekšdedzes dzinējs) (1) |
| --- | --- | --- |

ii)

“2. PUSE. M2 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻI (nepabeigti transportlīdzekļi)” 27. punktu aizstāj ar šādu:

“27.   Maksimālā jauda

27.1.

Maksimālā lietderīgā jauda (g): ... kW ar ... min–1 (iekšdedzes dzinējs) (1)

| 27.2. | Maksimālā izejas jauda stundā: ... kW (elektromotors) (1) |
| --- | --- |

27.2.

Maksimālā izejas jauda stundā: ... kW (elektromotors) (1)

| 27.3. | Maksimālā lietderīgā jauda: ... kW (elektromotors) (1) |
| --- | --- |

27.3.

Maksimālā lietderīgā jauda: ... kW (elektromotors) (1)

| 27.4. | Maksimālā 30 minūšu jauda: ... kW (elektromotors) (1)”; |
| --- | --- |

27.4.

Maksimālā 30 minūšu jauda: ... kW (elektromotors) (1)”;

| iii) | “2. PUSE. M3 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻI (nepabeigti transportlīdzekļi)” 27. punktu aizstāj ar šādu:
  “27.   Maksimālā jauda






  27.1. | Maksimālā lietderīgā jauda (g): ... kW ar ... min–1 (iekšdedzes dzinējs) (1) |
| --- | --- | --- |

iii)

“2. PUSE. M3 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻI (nepabeigti transportlīdzekļi)” 27. punktu aizstāj ar šādu:

“27.   Maksimālā jauda

27.1.

Maksimālā lietderīgā jauda (g): ... kW ar ... min–1 (iekšdedzes dzinējs) (1)

| 27.2. | Maksimālā izejas jauda stundā: ... kW (elektromotors) (1) |
| --- | --- |

27.2.

Maksimālā izejas jauda stundā: ... kW (elektromotors) (1)

| 27.3. | Maksimālā lietderīgā jauda: ... kW (elektromotors) (1) |
| --- | --- |

27.3.

Maksimālā lietderīgā jauda: ... kW (elektromotors) (1)

| 27.4. | Maksimālā 30 minūšu jauda: ... kW (elektromotors) (1)”; |
| --- | --- |

27.4.

Maksimālā 30 minūšu jauda: ... kW (elektromotors) (1)”;

| iv) | “2. PUSE. N1 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻI (nepabeigti transportlīdzekļi)” 27. punktu aizstāj ar šādu:
  “27.   Maksimālā jauda






  27.1. | Maksimālā lietderīgā jauda (g): ... kW ar ... min–1 (iekšdedzes dzinējs) (1) |
| --- | --- | --- |

iv)

“2. PUSE. N1 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻI (nepabeigti transportlīdzekļi)” 27. punktu aizstāj ar šādu:

“27.   Maksimālā jauda

27.1.

Maksimālā lietderīgā jauda (g): ... kW ar ... min–1 (iekšdedzes dzinējs) (1)

| 27.2. | Maksimālā izejas jauda stundā: ... kW (elektromotors) (1) |
| --- | --- |

27.2.

Maksimālā izejas jauda stundā: ... kW (elektromotors) (1)

| 27.3. | Maksimālā lietderīgā jauda: ... kW (elektromotors) (1) |
| --- | --- |

27.3.

Maksimālā lietderīgā jauda: ... kW (elektromotors) (1)

| 27.4. | Maksimālā 30 minūšu jauda: ... kW (elektromotors) (1)”; |
| --- | --- |

27.4.

Maksimālā 30 minūšu jauda: ... kW (elektromotors) (1)”;

| v) | “2. PUSE. N2 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻI (nepabeigti transportlīdzekļi)” 27. punktu aizstāj ar šādu:
  “27.   Maksimālā jauda






  27.1. | Maksimālā lietderīgā jauda (g): ... kW ar ... min–1 (iekšdedzes dzinējs) (1) |
| --- | --- | --- |

v)

“2. PUSE. N2 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻI (nepabeigti transportlīdzekļi)” 27. punktu aizstāj ar šādu:

“27.   Maksimālā jauda

27.1.

Maksimālā lietderīgā jauda (g): ... kW ar ... min–1 (iekšdedzes dzinējs) (1)

| 27.2. | Maksimālā izejas jauda stundā: ... kW (elektromotors) (1) |
| --- | --- |

27.2.

Maksimālā izejas jauda stundā: ... kW (elektromotors) (1)

| 27.3. | Maksimālā lietderīgā jauda: ... kW (elektromotors) (1) |
| --- | --- |

27.3.

Maksimālā lietderīgā jauda: ... kW (elektromotors) (1)

| 27.4. | Maksimālā 30 minūšu jauda: ... kW (elektromotors) (1)”; |
| --- | --- |

27.4.

Maksimālā 30 minūšu jauda: ... kW (elektromotors) (1)”;

| vi) | “2. PUSE. N3 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻI (nepabeigti transportlīdzekļi)” 27. punktu aizstāj ar šādu:
  “27.   Maksimālā jauda






  27.1. | Maksimālā lietderīgā jauda (g): ... kW ar ... min–1 (iekšdedzes dzinējs) (1) |
| --- | --- | --- |

vi)

“2. PUSE. N3 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻI (nepabeigti transportlīdzekļi)” 27. punktu aizstāj ar šādu:

“27.   Maksimālā jauda

27.1.

Maksimālā lietderīgā jauda (g): ... kW ar ... min–1 (iekšdedzes dzinējs) (1)

| 27.2. | Maksimālā izejas jauda stundā: ... kW (elektromotors) (1) |
| --- | --- |

27.2.

Maksimālā izejas jauda stundā: ... kW (elektromotors) (1)

| 27.3. | Maksimālā lietderīgā jauda: ... kW (elektromotors) (1) |
| --- | --- |

27.3.

Maksimālā lietderīgā jauda: ... kW (elektromotors) (1)

| 27.4. | Maksimālā 30 minūšu jauda: ... kW (elektromotors) (1)” |
| --- | --- |

27.4.

Maksimālā 30 minūšu jauda: ... kW (elektromotors) (1)”

---

II PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 692/2008 grozījumi

Regulu (EK) Nr. 692/2008 groza šādi:

| 1) | pielikumu sarakstā pievieno XX pielikumu:
  “XX PIELIKUMS Dzinēja lietderīgās jaudas mērīšana”; |
| --- | --- |

1)

pielikumu sarakstā pievieno XX pielikumu:

“XX PIELIKUMS Dzinēja lietderīgās jaudas mērīšana”;

| 2) | I pielikumu groza šādi:






  a) | 2.4. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.4.   Testu piemērošana

  2.4.1.   Testu piemērošana transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam sniegta I.2.4. attēlā. Īpašās testa procedūras ir aprakstītas II, III, IV, V, VI, VII, VIII, X, XI, XII, XVI (1) un XX pielikumā

  I.2.4.   attēls


  Testa prasību piemērošana tipa apstiprinājumam un tā paplašinājumam



















  Transportlīdzekļa kategorija | Transportlīdzekļi ar dzirksteļaizdedzes motoriem, tostarp hibrīdie transportlīdzekļi | Transportlīdzekļi ar kompresijaizdedzes motoriem, tostarp hibrīdie transportlīdzekļi | Pilnībā elektriski transportlīdzekļi | Ūdeņraža kurināmā elementa transportlīdzekļi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ar vienu degvielu | Ar divām degvielām (2) | Ar pielāgojamu degvielu (2) | Ar pielāgojamu degvielu | Ar vienu degvielu |
| Standartdegviela | Benzīns
  (E5/E10) (6) | LPG | NG/biometāns | Ūdeņradis | Benzīns (E5/E10) (6) | Benzīns (E5/E10) (6) | Benzīns (E5/E10) (6) | Benzīns (E5/E10) (6) | NG/ biometāns | Dīzeļdegviela
  (B5/B7) (6) | Dīzeļdegviela
  (B5/B7) (6) | — | — |
| LPG | NG/ Biometāns | Ūdeņradis | Etanols
  (E85) | Ūdeņradis un dabasgāze | Biodīzeļdegviela |
| Gāzveida piesārņotāji
  (1. tipa tests) | Jā | Jā | Jā | Jā (5) | Jā
  (abām degvielām) | Jā
  (abām degvielām) | Jā
  (abām degvielām) (5) | Jā
  (abām degvielām) | Jā
  (abām degvielām) | Jā (tikai B5/B7) (3)
   (6) | Jā | — | — |
| Cieto daļiņu masa un skaits
  (1. tipa tests) | Jā | — | — | — | Jā
  (tikai benzīnam) | Jā
  (tikai benzīnam) | Jā
  (tikai benzīnam) | Jā
  (abām degvielām) | — | Jā (tikai B5/B7) (3)
   (6) | Jā | — | — |
| Tukšgaitas emisijas
  (2. tipa tests) | Jā | Jā | Jā | — | Jā
  (abām degvielām) | Jā
  (abām degvielām) | Jā
  (tikai benzīnam) | Jā
  (abām degvielām) | Jā
  (tikai NG/ biometānam) | — | — | — | — |
| Kartera emisijas
  (3. tipa tests) | Jā | Jā | Jā | — | Jā
  (tikai benzīnam) | Jā
  (tikai benzīnam) | Jā
  (tikai benzīnam) | Jā
  (tikai benzīnam) | Jā
  (tikai NG/ biometānam) | — | — | — | — |
| Iztvaikošanas emisijas
  (4. tipa tests) | Jā | — | — | — | Jā
  (tikai benzīnam) | Jā
  (tikai benzīnam) | Jā
  (tikai benzīnam) | Jā
  (tikai benzīnam) | — | — | — | — | — |
| Izturība
  (5. tipa tests) | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā
  (tikai benzīnam) | Jā
  (tikai benzīnam) | Jā
  (tikai benzīnam) | Jā
  (tikai benzīnam) | Jā
  (tikai NG/ biometānam) | Jā (tikai B5/B7) (3)
   (6) | Jā | — | — |
| Zemas temperatūras emisijas
  (6. tipa tests) | Jā | — | — | — | Jā
  (tikai benzīnam) | Jā
  (tikai benzīnam) | Jā
  (tikai benzīnam) | Jā (4)

  (abām degvielām) | — | — | — | — | — |
| Ekspluatācijas atbilstība | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā
  (abām degvielām) | Jā
  (abām degvielām) | Jā
  (abām degvielām) | Jā
  (abām degvielām) | Jā
  (abām degvielām) | Jā (tikai B5/B7) (3)
   (6) | Jā | — | — |
| Iebūvētā diag-ostika | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | — | — |
| CO2 emisijas, degvielas patēriņš, elektroenerģijas patēriņš un darbības tālums ar elektrisko piedziņu | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā
  (abām degvielām) | Jā
  (abām degvielām) | Jā
  (abām degvielām) | Jā
  (abām degvielām) | Jā
  (abām degvielām) | Jā (tikai B5/B7) (3)
   (6) | Jā | Jā | Jā |
| Dūmainība | — | — | — | — | — | — | — | — | — | Jā (tikai B5/B7) (3)
   (6) | Jā | — | — |
| Dzinēja jauda | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā |

2)

I pielikumu groza šādi:

a)

2.4. punktu aizstāj ar šādu:

“2.4.   Testu piemērošana

2.4.1.   Testu piemērošana transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam sniegta I.2.4. attēlā. Īpašās testa procedūras ir aprakstītas II, III, IV, V, VI, VII, VIII, X, XI, XII, XVI (1) un XX pielikumā

I.2.4.   attēls

Testa prasību piemērošana tipa apstiprinājumam un tā paplašinājumam

Transportlīdzekļa kategorija

Transportlīdzekļi ar dzirksteļaizdedzes motoriem, tostarp hibrīdie transportlīdzekļi

Transportlīdzekļi ar kompresijaizdedzes motoriem, tostarp hibrīdie transportlīdzekļi

Pilnībā elektriski transportlīdzekļi

Ūdeņraža kurināmā elementa transportlīdzekļi

Ar vienu degvielu

Ar divām degvielām (2)

Ar pielāgojamu degvielu (2)

Ar pielāgojamu degvielu

Ar vienu degvielu

Standartdegviela

Benzīns

(E5/E10) (6)

LPG

NG/biometāns

Ūdeņradis

Benzīns (E5/E10) (6)

Benzīns (E5/E10) (6)

Benzīns (E5/E10) (6)

Benzīns (E5/E10) (6)

NG/ biometāns

Dīzeļdegviela

(B5/B7) (6)

Dīzeļdegviela

(B5/B7) (6)

—

—

LPG

NG/ Biometāns

Ūdeņradis

Etanols

(E85)

Ūdeņradis un dabasgāze

Biodīzeļdegviela

Gāzveida piesārņotāji

(1. tipa tests)

Jā

Jā

Jā

Jā (5)

Jā

(abām degvielām)

Jā

(abām degvielām)

Jā

(abām degvielām) (5)

Jā

(abām degvielām)

Jā

(abām degvielām)

Jā (tikai B5/B7) (3)
   (6)

Jā

—

—

Cieto daļiņu masa un skaits

(1. tipa tests)

Jā

—

—

—

Jā

(tikai benzīnam)

Jā

(tikai benzīnam)

Jā

(tikai benzīnam)

Jā

(abām degvielām)

—

Jā (tikai B5/B7) (3)
   (6)

Jā

—

—

Tukšgaitas emisijas

(2. tipa tests)

Jā

Jā

Jā

—

Jā

(abām degvielām)

Jā

(abām degvielām)

Jā

(tikai benzīnam)

Jā

(abām degvielām)

Jā

(tikai NG/ biometānam)

—

—

—

—

Kartera emisijas

(3. tipa tests)

Jā

Jā

Jā

—

Jā

(tikai benzīnam)

Jā

(tikai benzīnam)

Jā

(tikai benzīnam)

Jā

(tikai benzīnam)

Jā

(tikai NG/ biometānam)

—

—

—

—

Iztvaikošanas emisijas

(4. tipa tests)

Jā

—

—

—

Jā

(tikai benzīnam)

Jā

(tikai benzīnam)

Jā

(tikai benzīnam)

Jā

(tikai benzīnam)

—

—

—

—

—

Izturība

(5. tipa tests)

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

(tikai benzīnam)

Jā

(tikai benzīnam)

Jā

(tikai benzīnam)

Jā

(tikai benzīnam)

Jā

(tikai NG/ biometānam)

Jā (tikai B5/B7) (3)
   (6)

Jā

—

—

Zemas temperatūras emisijas

(6. tipa tests)

Jā

—

—

—

Jā

(tikai benzīnam)

Jā

(tikai benzīnam)

Jā

(tikai benzīnam)

Jā (4)

(abām degvielām)

—

—

—

—

—

Ekspluatācijas atbilstība

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

(abām degvielām)

Jā

(abām degvielām)

Jā

(abām degvielām)

Jā

(abām degvielām)

Jā

(abām degvielām)

Jā (tikai B5/B7) (3)
   (6)

Jā

—

—

Iebūvētā diag-ostika

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

—

—

CO2 emisijas, degvielas patēriņš, elektroenerģijas patēriņš un darbības tālums ar elektrisko piedziņu

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

(abām degvielām)

Jā

(abām degvielām)

Jā

(abām degvielām)

Jā

(abām degvielām)

Jā

(abām degvielām)

Jā (tikai B5/B7) (3)
   (6)

Jā

Jā

Jā

Dūmainība

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Jā (tikai B5/B7) (3)
   (6)

Jā

—

—

Dzinēja jauda

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

| b) | pēc I.2.4. attēla pievieno šādu tekstu:
  “Paskaidrojums

  Standartdegvielu E10 un B7 piemērošanas datumi attiecībā uz visiem jauniem transportlīdzekļiem noteikti, lai pēc iespējas samazinātu testu slogu. Tomēr, ja tiks konstatēti tehniskie pierādījumi, kas liecina, ka transportlīdzekļu, kas apstiprināti, testējot ar standartdegvielu E5 vai B5, emisijas ir ievērojami lielākas, kad tos testē ar standartdegvielu E10 vai B7, Komisija var sniegt priekšlikumu, ar ko nosaka tuvākus šos ieviešanas datumus.”; |
| --- | --- |

b)

pēc I.2.4. attēla pievieno šādu tekstu:

“Paskaidrojums

Standartdegvielu E10 un B7 piemērošanas datumi attiecībā uz visiem jauniem transportlīdzekļiem noteikti, lai pēc iespējas samazinātu testu slogu. Tomēr, ja tiks konstatēti tehniskie pierādījumi, kas liecina, ka transportlīdzekļu, kas apstiprināti, testējot ar standartdegvielu E5 vai B5, emisijas ir ievērojami lielākas, kad tos testē ar standartdegvielu E10 vai B7, Komisija var sniegt priekšlikumu, ar ko nosaka tuvākus šos ieviešanas datumus.”;

| c) | 3. papildinājumu groza šādi:






  i) | 3.2.1.8. un 3.2.1.10. punktā (a) zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:






  “(a) | Nosaka saskaņā ar šīs regulas XX pielikuma prasībām.”; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

3. papildinājumu groza šādi:

i)

3.2.1.8. un 3.2.1.10. punktā (a) zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:

“(a)

Nosaka saskaņā ar šīs regulas XX pielikuma prasībām.”;

| ii) | 3.3.1.1. punktu aizstāj ar šādu:
  3.3.1.1.   Maksimālā izejas jauda stundā: ... kW
  (ražotāja norādītā vērtība)
  3.3.1.1.1.   Maksimālā lietderīgā jauda (a) ... kW
  (ražotāja norādītā vērtība)
  3.3.1.1.2.   Maksimālā 30 minūšu jauda (a) ... kW
  (ražotāja norādītā vērtība)”; |
| --- | --- |

ii)

3.3.1.1. punktu aizstāj ar šādu:

3.3.1.1.   Maksimālā izejas jauda stundā: ... kW

(ražotāja norādītā vērtība)

3.3.1.1.1.   Maksimālā lietderīgā jauda (a) ... kW

(ražotāja norādītā vērtība)

3.3.1.1.2.   Maksimālā 30 minūšu jauda (a) ... kW

(ražotāja norādītā vērtība)”;

| iii) | 3.5.3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.5.3.   Elektrisko transportlīdzekļu elektroenerģijas patēriņš”; |
| --- | --- |

iii)

3.5.3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.5.3.   Elektrisko transportlīdzekļu elektroenerģijas patēriņš”;

| iv) | iekļauj šādu 3.5.3.1. un 3.5.3.2. punktu:
  3.5.3.1.   Elektroenerģijas patēriņš tikai ar elektroenerģiju darbināmiem elektriskajiem transportlīdzekļiem ... Wh/km
  3.5.3.2.   Elektroenerģijas patēriņš ārēji uzlādējamiem hibrīdiem elektriskajiem transportlīdzekļiem
  3.5.3.2.1.   Elektroenerģijas patēriņš (A nosacījums, kombinētais) ... Wh/km
  3.5.3.2.2.   Elektroenerģijas patēriņš (B nosacījums, kombinētais) ... Wh/km
  3.5.3.2.3.   Elektroenerģijas patēriņš (svērtā vērtība, kombinētais) ... Wh/km”; |
| --- | --- |

iv)

iekļauj šādu 3.5.3.1. un 3.5.3.2. punktu:

3.5.3.1.   Elektroenerģijas patēriņš tikai ar elektroenerģiju darbināmiem elektriskajiem transportlīdzekļiem ... Wh/km

3.5.3.2.   Elektroenerģijas patēriņš ārēji uzlādējamiem hibrīdiem elektriskajiem transportlīdzekļiem

3.5.3.2.1.   Elektroenerģijas patēriņš (A nosacījums, kombinētais) ... Wh/km

3.5.3.2.2.   Elektroenerģijas patēriņš (B nosacījums, kombinētais) ... Wh/km

3.5.3.2.3.   Elektroenerģijas patēriņš (svērtā vērtība, kombinētais) ... Wh/km”;

| v) | 3.5.4. līdz 3.5.4.3. punktu svītro; |
| --- | --- |

v)

3.5.4. līdz 3.5.4.3. punktu svītro;

| d) | 4. papildinājumā “Papildpielikumu EK tipa apstiprinājuma sertifikātam Nr. ...” groza šādi:






  i) | iekļauj šādu 1.11.3. punktu:
  1.11.3.   Maksimālais lietderīgais griezes moments: .... Nm, ar ... min–1”; |
| --- | --- | --- |

d)

4. papildinājumā “Papildpielikumu EK tipa apstiprinājuma sertifikātam Nr. ...” groza šādi:

i)

iekļauj šādu 1.11.3. punktu:

1.11.3.   Maksimālais lietderīgais griezes moments: .... Nm, ar ... min–1”;

| ii) | 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Jaudas mērījumi
  Iekšdedzes dzinēja maksimālā lietderīgā jauda, elektriskās piedziņas mehānisma lietderīgā jauda un maksimālā 30 minūšu jauda
  4.1.   Iekšdedzes dzinēja lietderīgā jauda
  4.1.1.   Motora griešanās ātrums (apgr./min) ...
  4.1.2.   Izmērītā degvielas plūsma (g/h) ...
  4.1.3.   Izmērītais griezes moments (Nm) ...
  4.1.4.   Izmērītā jauda (kW) ...
  4.1.5.   Barometriskais spiediens (kPa) ...
  4.1.6.   Ūdens tvaika spiediens (kPa) ...
  4.1.7.   Ieplūstošā gaisa temperatūra (K) ...
  4.1.8.   Jaudas korekcijas koeficients, attiecīgā gadījumā ...
  4.1.9.   Koriģētā jauda (kW) ...
  4.1.10.   Papildu jauda (kW) ...
  4.1.11.   Lietderīgā jauda (kW) ...
  4.1.12.   Lietderīgais griezes moments (Nm) ...
  4.1.13.   Koriģētais īpatnējais degvielas patēriņš (g/kWh) ...
  4.2.   Elektriskās piedziņas mehānisms(-i):
  4.2.1.   Deklarētie skaitļi
  4.2.2.   Maksimālā lietderīgā jauda: ... kW, ar ... min–1

  4.2.3.   Maksimālais lietderīgais griezes moments: ... Nm, ar ... min–1

  4.2.4.   Maksimālais lietderīgais griezes moments miera stāvoklī: ... Nm
  4.2.5.   Maksimālā 30 minūšu jauda: ... kW
  4.2.6.   Elektriskās piedziņas mehānisma būtiskās īpašības
  4.2.7.   Testa līdzstrāvas spriegums: ... V
  4.2.8.   Darbības princips: ...
  4.2.9.   Dzesēšanas sistēma:
  4.2.10.   Dzinējs: ar šķidrumu/gaisu (7)

  4.2.11.   Variators: ar šķidrumu/gaisu (7) |
| --- | --- |

ii)

4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Jaudas mērījumi

Iekšdedzes dzinēja maksimālā lietderīgā jauda, elektriskās piedziņas mehānisma lietderīgā jauda un maksimālā 30 minūšu jauda

4.1.   Iekšdedzes dzinēja lietderīgā jauda

4.1.1.   Motora griešanās ātrums (apgr./min) ...

4.1.2.   Izmērītā degvielas plūsma (g/h) ...

4.1.3.   Izmērītais griezes moments (Nm) ...

4.1.4.   Izmērītā jauda (kW) ...

4.1.5.   Barometriskais spiediens (kPa) ...

4.1.6.   Ūdens tvaika spiediens (kPa) ...

4.1.7.   Ieplūstošā gaisa temperatūra (K) ...

4.1.8.   Jaudas korekcijas koeficients, attiecīgā gadījumā ...

4.1.9.   Koriģētā jauda (kW) ...

4.1.10.   Papildu jauda (kW) ...

4.1.11.   Lietderīgā jauda (kW) ...

4.1.12.   Lietderīgais griezes moments (Nm) ...

4.1.13.   Koriģētais īpatnējais degvielas patēriņš (g/kWh) ...

4.2.   Elektriskās piedziņas mehānisms(-i):

4.2.1.   Deklarētie skaitļi

4.2.2.   Maksimālā lietderīgā jauda: ... kW, ar ... min–1

4.2.3.   Maksimālais lietderīgais griezes moments: ... Nm, ar ... min–1

4.2.4.   Maksimālais lietderīgais griezes moments miera stāvoklī: ... Nm

4.2.5.   Maksimālā 30 minūšu jauda: ... kW

4.2.6.   Elektriskās piedziņas mehānisma būtiskās īpašības

4.2.7.   Testa līdzstrāvas spriegums: ... V

4.2.8.   Darbības princips: ...

4.2.9.   Dzesēšanas sistēma:

4.2.10.   Dzinējs: ar šķidrumu/gaisu (7)

4.2.11.   Variators: ar šķidrumu/gaisu (7)

| iii) | pievieno šādu 5. punktu:
  “5.   Piezīmes: ...”; |
| --- | --- |

iii)

pievieno šādu 5. punktu:

“5.   Piezīmes: ...”;

| e) | 6. papildinājuma 1. tabulu aizstāj ar šādu:
  “1.   tabula













  Zīme | Emisijas standarts | OBD standarts | Transportlīdzekļa kategorija un klase | Dzinējs | Īstenošanas datums: jauniem tipiem | Īstenošanas datums: jauniem transportlīdzekļiem | Pēdējais reģistrēšanas datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Euro 5a | Euro 5 | M, N1 I klase | PI, CI | 1.9.2009. | 1.1.2011. | 31.12.2012. |
| B | Euro 5a | Euro 5 | M1 īpašām sociālām vajadzībām (izņemot M1G) | CI | 1.9.2009. | 1.1.2012. | 31.12.2012. |
| C | Euro 5a | Euro 5 | M1G īpašām sociālām vajadzībām | CI | 1.9.2009. | 1.1.2012. | 31.8.2012. |
| D | Euro 5a | Euro 5 | N1 II klase | PI, CI | 1.9.2010. | 1.1.2012. | 31.12.2012. |
| E | Euro 5a | Euro 5 | N1 III klase, N2 | PI, CI | 1.9.2010. | 1.1.2012. | 31.12.2012. |
| F | Euro 5b | Euro 5 | M, N1 I klase | PI, CI | 1.9.2011. | 1.1.2013. | 31.12.2013. |
| G | Euro 5b | Euro 5 | M1 īpašām sociālām vajadzībām (izņemot M1G) | CI | 1.9.2011. | 1.1.2013. | 31.12.2013. |
| H | Euro 5b | Euro 5 | N1 II klase | PI, CI | 1.9.2011. | 1.1.2013. | 31.12.2013. |
| I | Euro 5b | Euro 5 | N1 III klase, N2 | PI, CI | 1.9.2011. | 1.1.2013. | 31.12.2013. |
| J | Euro 5b | Euro 5+ | M, N1 I klase | PI, CI | 1.9.2011. | 1.1.2014. | 31.8.2015. |
| K | Euro 5b | Euro 5+ | M1 īpašām sociālām vajadzībām (izņemot M1G) | CI | 1.9.2011. | 1.1.2014. | 31.8.2015. |
| L | Euro 5b | Euro 5+ | N1 II klase | PI, CI | 1.9.2011. | 1.1.2014. | 31.8.2016. |
| M | Euro 5b | Euro 5+ | N1 III klase, N2 | PI, CI | 1.9.2011. | 1.1.2014. | 31.8.2016. |
| N | Euro 6a | Euro 6- | M, N1 I klase | CI | | | 31.12.2012. |
| O | Euro 6a | Euro 6- | N1 II klase | CI | | | 31.12.2012. |
| P | Euro 6a | Euro 6- | N1 III klase, N2 | CI | | | 31.12.2012. |
| Q | Euro 6b | Euro 6- | M, N1 I klase | CI | | | 31.12.2013. |
| R | Euro 6b | Euro 6- | N1 II klase | CI | | | 31.12.2013. |
| S | Euro 6b | Euro 6- | N1 III klase, N2 | CI | | | 31.12.2013. |
| T | Euro 6b | Euro 6- plus IUPR | M, N1 I klase | CI | | | 31.8.2015. |
| U | Euro 6b | Euro 6- plus IUPR | N1 II klase | CI | | | 31.8.2016. |
| V | Euro 6b | Euro 6- plus IUPR | N1 III klase, N2 | CI | | | 31.8.2016. |
| W | Euro 6b | Euro 6-1 | M, N1 I klase | PI, CI | 1.9.2014. | 1.9.2015. | 31.8.2018. |
| X | Euro 6b | Euro 6-1 | N1 II klase | PI, CI | 1.9.2015. | 1.9.2016. | 31.8.2019. |
| Y | Euro 6b | Euro 6-1 | N1 III klase, N2 | PI, CI | 1.9.2015. | 1.9.2016. | 31.8.2019. |
| ZA | Euro 6c | Euro 6-1 | M, N1 I klase | PI, CI | | | 31.8.2018. |
| ZB | Euro 6c | Euro 6-1 | N1 II klase | PI, CI | | | 31.8.2019. |
| ZC | Euro 6c | Euro 6-1 | N1 III klase, N2 | PI, CI | | | 31.8.2019. |
| ZD | Euro 6c | Euro 6-2 | M, N1 I klase | PI, CI | 1.9.2017. | 1.9.2018. | |
| ZE | Euro 6c | Euro 6-2 | N1 II klase | PI, CI | 1.9.2018. | 1.9.2019. | |
| ZF | Euro 6c | Euro 6-2 | N1 III klase, N2 | PI, CI | 1.9.2018. | 1.9.2019. | |
| ZX | nepiemēro | nepiemēro | Visi transportlīdzekļi | Pilnībā elektriski (ar akumulatoru) | 1.9.2009. | 1.1.2011. | |
| ZY | nepiemēro | nepiemēro | Visi transportlīdzekļi | Pilnībā elektriski (ar kurināmā elementu) | 1.9.2009. | 1.1.2011. | |
| ZZ | nepiemēro | nepiemēro | Visi transportlīdzekļi, kas izmanto sertifikātus saskaņā ar I pielikuma 2.1.1. punktu | PI, CI | 1.9.2009. | 1.1.2011. | |
| “Euro 5a” emisijas standarts= neietilpst pārskatītā cieto daļiņu mērījumu procedūra, daļiņu skaita standarts un pielāgojamas degvielas transportlīdzekļu zemas temperatūras emisiju testus ar biodegvielu.
  “Euro 5b” emisijas standarts= visas “Euro 5” emisijas prasības, ietilpst pārskatītā cieto daļiņu mērījumu procedūra, daļiņu skaita standarts CI transportlīdzekļiem un pielāgojamas degvielas transportlīdzekļu zemas temperatūras emisiju testi ar biodegvielu.
  “Euro 6a” emisijas standarts= neietver pārskatītā cieto daļiņu mērījumu procedūra, daļiņu skaita standarts un pielāgojamas degvielas transportlīdzekļu zemas temperatūras emisiju testus ar biodegvielu.
  “Euro 6b” emisijas standarts= “Euro 6” emisijas prasības, ietilpst pārskatītā cieto daļiņu mērījumu procedūra, daļiņu skaita standarts (pagaidu vērtības PI transportlīdzekļiem) un pielāgojamas degvielas transportlīdzekļu zemas temperatūras emisiju testi ar biodegvielu.
  “Euro 6c” emisijas standarts= visas “Euro 6” emisijas prasības, t. i., “Euro 6b” emisijas standarts un galīgais daļiņu skaita standarts PI transportlīdzekļiem un E10 un B7 standartdegvielas izmantošana (vajadzības gadījumā);
  “Euro 5”OBD standarts= “Euro 5”OBD pamatprasības, neietverot ekspluatācijas veiktspējas koeficientu (IUPR), NOx monitoringu ar benzīnu darbināmiem transportlīdzekļiem un pastiprinātas PM robežvērtības dīzeļdegvielai;
  “Euro 5+”OBD standarts= ietver elastīgu ekspluatācijas veiktspējas koeficientu (IUPR), NOx monitoringu ar benzīnu darbināmiem transportlīdzekļiem un pastiprinātas PM robežvērtības dīzeļdegvielai;
  “Euro 6-”OBD standarts= elastīgas OBD robežvērtības;
  “Euro 6- plus IUPR”OBD standarts= ietver elastīgas OBD robežvērtības un elastīgu ekspluatācijas veiktspējas koeficientu (IUPR).
  “Euro 6-1”OBD standarts= visas “Euro 6”OBD prasības, bet ar pagaidu OBD robežvērtībām, kā noteikts XI pielikuma 2.3.4. punktā, un ar daļēji elastīgu IUPR;
  “Euro 6-2”OBD standarts= visas “Euro 6”OBD prasības, bet ar galīgajām OBD robežvērtībām, kā noteikts XI pielikuma 2.3.3. punktā”; |

e)

6. papildinājuma 1. tabulu aizstāj ar šādu:

“1.   tabula

Zīme

Emisijas standarts

OBD standarts

Transportlīdzekļa kategorija un klase

Dzinējs

Īstenošanas datums: jauniem tipiem

Īstenošanas datums: jauniem transportlīdzekļiem

Pēdējais reģistrēšanas datums

A

Euro 5a

Euro 5

M, N1 I klase

PI, CI

1.9.2009.

1.1.2011.

31.12.2012.

B

Euro 5a

Euro 5

M1 īpašām sociālām vajadzībām (izņemot M1G)

CI

1.9.2009.

1.1.2012.

31.12.2012.

C

Euro 5a

Euro 5

M1G īpašām sociālām vajadzībām

CI

1.9.2009.

1.1.2012.

31.8.2012.

D

Euro 5a

Euro 5

N1 II klase

PI, CI

1.9.2010.

1.1.2012.

31.12.2012.

E

Euro 5a

Euro 5

N1 III klase, N2

PI, CI

1.9.2010.

1.1.2012.

31.12.2012.

F

Euro 5b

Euro 5

M, N1 I klase

PI, CI

1.9.2011.

1.1.2013.

31.12.2013.

G

Euro 5b

Euro 5

M1 īpašām sociālām vajadzībām (izņemot M1G)

CI

1.9.2011.

1.1.2013.

31.12.2013.

H

Euro 5b

Euro 5

N1 II klase

PI, CI

1.9.2011.

1.1.2013.

31.12.2013.

I

Euro 5b

Euro 5

N1 III klase, N2

PI, CI

1.9.2011.

1.1.2013.

31.12.2013.

J

Euro 5b

Euro 5+

M, N1 I klase

PI, CI

1.9.2011.

1.1.2014.

31.8.2015.

K

Euro 5b

Euro 5+

M1 īpašām sociālām vajadzībām (izņemot M1G)

CI

1.9.2011.

1.1.2014.

31.8.2015.

L

Euro 5b

Euro 5+

N1 II klase

PI, CI

1.9.2011.

1.1.2014.

31.8.2016.

M

Euro 5b

Euro 5+

N1 III klase, N2

PI, CI

1.9.2011.

1.1.2014.

31.8.2016.

N

Euro 6a

Euro 6-

M, N1 I klase

CI

31.12.2012.

O

Euro 6a

Euro 6-

N1 II klase

CI

31.12.2012.

P

Euro 6a

Euro 6-

N1 III klase, N2

CI

31.12.2012.

Q

Euro 6b

Euro 6-

M, N1 I klase

CI

31.12.2013.

R

Euro 6b

Euro 6-

N1 II klase

CI

31.12.2013.

S

Euro 6b

Euro 6-

N1 III klase, N2

CI

31.12.2013.

T

Euro 6b

Euro 6- plus IUPR

M, N1 I klase

CI

31.8.2015.

U

Euro 6b

Euro 6- plus IUPR

N1 II klase

CI

31.8.2016.

V

Euro 6b

Euro 6- plus IUPR

N1 III klase, N2

CI

31.8.2016.

W

Euro 6b

Euro 6-1

M, N1 I klase

PI, CI

1.9.2014.

1.9.2015.

31.8.2018.

X

Euro 6b

Euro 6-1

N1 II klase

PI, CI

1.9.2015.

1.9.2016.

31.8.2019.

Y

Euro 6b

Euro 6-1

N1 III klase, N2

PI, CI

1.9.2015.

1.9.2016.

31.8.2019.

ZA

Euro 6c

Euro 6-1

M, N1 I klase

PI, CI

31.8.2018.

ZB

Euro 6c

Euro 6-1

N1 II klase

PI, CI

31.8.2019.

ZC

Euro 6c

Euro 6-1

N1 III klase, N2

PI, CI

31.8.2019.

ZD

Euro 6c

Euro 6-2

M, N1 I klase

PI, CI

1.9.2017.

1.9.2018.

ZE

Euro 6c

Euro 6-2

N1 II klase

PI, CI

1.9.2018.

1.9.2019.

ZF

Euro 6c

Euro 6-2

N1 III klase, N2

PI, CI

1.9.2018.

1.9.2019.

ZX

nepiemēro

nepiemēro

Visi transportlīdzekļi

Pilnībā elektriski (ar akumulatoru)

1.9.2009.

1.1.2011.

ZY

nepiemēro

nepiemēro

Visi transportlīdzekļi

Pilnībā elektriski (ar kurināmā elementu)

1.9.2009.

1.1.2011.

ZZ

nepiemēro

nepiemēro

Visi transportlīdzekļi, kas izmanto sertifikātus saskaņā ar I pielikuma 2.1.1. punktu

PI, CI

1.9.2009.

1.1.2011.

“Euro 5a” emisijas standarts= neietilpst pārskatītā cieto daļiņu mērījumu procedūra, daļiņu skaita standarts un pielāgojamas degvielas transportlīdzekļu zemas temperatūras emisiju testus ar biodegvielu.

“Euro 5b” emisijas standarts= visas “Euro 5” emisijas prasības, ietilpst pārskatītā cieto daļiņu mērījumu procedūra, daļiņu skaita standarts CI transportlīdzekļiem un pielāgojamas degvielas transportlīdzekļu zemas temperatūras emisiju testi ar biodegvielu.

“Euro 6a” emisijas standarts= neietver pārskatītā cieto daļiņu mērījumu procedūra, daļiņu skaita standarts un pielāgojamas degvielas transportlīdzekļu zemas temperatūras emisiju testus ar biodegvielu.

“Euro 6b” emisijas standarts= “Euro 6” emisijas prasības, ietilpst pārskatītā cieto daļiņu mērījumu procedūra, daļiņu skaita standarts (pagaidu vērtības PI transportlīdzekļiem) un pielāgojamas degvielas transportlīdzekļu zemas temperatūras emisiju testi ar biodegvielu.

“Euro 6c” emisijas standarts= visas “Euro 6” emisijas prasības, t. i., “Euro 6b” emisijas standarts un galīgais daļiņu skaita standarts PI transportlīdzekļiem un E10 un B7 standartdegvielas izmantošana (vajadzības gadījumā);

“Euro 5”OBD standarts= “Euro 5”OBD pamatprasības, neietverot ekspluatācijas veiktspējas koeficientu (IUPR), NOx monitoringu ar benzīnu darbināmiem transportlīdzekļiem un pastiprinātas PM robežvērtības dīzeļdegvielai;

“Euro 5+”OBD standarts= ietver elastīgu ekspluatācijas veiktspējas koeficientu (IUPR), NOx monitoringu ar benzīnu darbināmiem transportlīdzekļiem un pastiprinātas PM robežvērtības dīzeļdegvielai;

“Euro 6-”OBD standarts= elastīgas OBD robežvērtības;

“Euro 6- plus IUPR”OBD standarts= ietver elastīgas OBD robežvērtības un elastīgu ekspluatācijas veiktspējas koeficientu (IUPR).

“Euro 6-1”OBD standarts= visas “Euro 6”OBD prasības, bet ar pagaidu OBD robežvērtībām, kā noteikts XI pielikuma 2.3.4. punktā, un ar daļēji elastīgu IUPR;

“Euro 6-2”OBD standarts= visas “Euro 6”OBD prasības, bet ar galīgajām OBD robežvērtībām, kā noteikts XI pielikuma 2.3.3. punktā”;

| 3) | III pielikumu groza šādi.






  a) | 3.4. punktu aizstāj ar šādu:
  3.4.   Ogļūdeņražu attiecību 8.2. punktā saprot šādi:






  Benzīnam (E5) (C1H1,89O0,016) | d = 0,631 g/l |
| --- | --- | --- | --- |
| Benzīnam (E10) (C1H 1,93O0,033) | d = 0,645 g/l |
| Dīzeļdegvielai (B5) (C1H 1,86O0,005) | d = 0,622 g/l |
| Dīzeļdegvielai (B7) (C1H1,86O0,007) | d = 0,623 g/l |
| LPG (C1H2,525) | d = 0,649 g/l |
| NG/biometānam (CH4) | d = 0,714 g/l |
| Etanolam (E85) (C1H2,74O 0,385) | d = 0,932 g/l |
| Etanolam (E75) (C1H2,61O 0,329) | d = 0,886 g/l |
| H2NG | g/l |

3)

III pielikumu groza šādi.

a)

3.4. punktu aizstāj ar šādu:

3.4.   Ogļūdeņražu attiecību 8.2. punktā saprot šādi:

Benzīnam (E5) (C1H1,89O0,016)

d = 0,631 g/l

Benzīnam (E10) (C1H 1,93O0,033)

d = 0,645 g/l

Dīzeļdegvielai (B5) (C1H 1,86O0,005)

d = 0,622 g/l

Dīzeļdegvielai (B7) (C1H1,86O0,007)

d = 0,623 g/l

LPG (C1H2,525)

d = 0,649 g/l

NG/biometānam (CH4)

d = 0,714 g/l

Etanolam (E85) (C1H2,74O 0,385)

d = 0,932 g/l

Etanolam (E75) (C1H2,61O 0,329)

d = 0,886 g/l

H2NG

Formula

A ir NG/biometāna daudzums H2NG maisījumā, izteikts % no tilpuma.”;

| b) | 3.8. punkta tabulu aizstāj ar šādu:






  “Degviela | X |
| --- | --- | --- |
| Benzīns (E5) | 13,4 |
| Benzīns (E10) | 13,4 |
| Dīzeļdegviela (B5) | 13,5 |
| Dīzeļdegviela (B7) | 13,5 |
| LPG | 11,9 |
| NG/biometāns | 9,5 |
| Etanols (E85) | 12,5 |
| Etanols (E75) | 12,7”; |

b)

3.8. punkta tabulu aizstāj ar šādu:

“Degviela

X

Benzīns (E5)

13,4

Benzīns (E10)

13,4

Dīzeļdegviela (B5)

13,5

Dīzeļdegviela (B7)

13,5

LPG

11,9

NG/biometāns

9,5

Etanols (E85)

12,5

Etanols (E75)

12,7”;

| 4) | IV pielikuma 1. papildinājuma 2.2. punktu aizstāj ar šādu:
  2.2.   Atomu attiecības, kas norādītas 5.3.7.3. punktā, saprot šādi:
  Hcv= ūdeņraža un oglekļa atomu attiecība
  benzīnam (E5) 1,89
  benzīnam (E10) 1,93
  LPG 2,53
  NG/biometānam 4,0
  etanolam (E85) 2,74
  etanolam (E75) 2,61
  Ocv= skābekļa un oglekļa atomu attiecība
  benzīnam (E5) 0,016
  benzīnam (E10) 0,033
  LPG 0,0
  NG/biometānam 0,0
  etanolam (E85) 0,39
  etanolam (E75) 0,329”; |
| --- | --- |

4)

IV pielikuma 1. papildinājuma 2.2. punktu aizstāj ar šādu:

2.2.   Atomu attiecības, kas norādītas 5.3.7.3. punktā, saprot šādi:

Hcv= ūdeņraža un oglekļa atomu attiecība

benzīnam (E5) 1,89

benzīnam (E10) 1,93

LPG 2,53

NG/biometānam 4,0

etanolam (E85) 2,74

etanolam (E75) 2,61

Ocv= skābekļa un oglekļa atomu attiecība

benzīnam (E5) 0,016

benzīnam (E10) 0,033

LPG 0,0

NG/biometānam 0,0

etanolam (E85) 0,39

etanolam (E75) 0,329”;

| 5) | IX pielikumu groza šādi:






  a) | A daļu groza šādi:






  i) | 1. punktā starp tabulu “Tips: Benzīns (E5)” un tabulu “Tips: Etanols (E85)” iekļauj šādu tabulu:
  “Tips: Benzīns (E10):









  Parametrs | Vienība | Robežvērtības (8) | Testa metode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimālā | Maksimālā |
| Pētnieciskais oktānskaitlis, RON (9) | | 95,0 | 98,0 | EN ISO 5164 |
| Motora oktānskaitlis, MON (9) | | 85,0 | 89,0 | EN ISO 5163 |
| Blīvums 15 °C temperatūrā | kg/m3 | 743,0 | 756,0 | EN ISO 12185 |
| Tvaika spiediens (DVPE) | kPa | 56,0 | 60,0 | EN 13016-1 |
| Ūdens saturs | | maks. 0,05 % v/v
  Izskats – 7 °C temperatūrā: skaidrs un dzidrs | EN 12937 |
| Destilācija: | | | | |
| — | iztvaikošana 70 °C |

5)

IX pielikumu groza šādi:

a)

A daļu groza šādi:

i)

1. punktā starp tabulu “Tips: Benzīns (E5)” un tabulu “Tips: Etanols (E85)” iekļauj šādu tabulu:

“Tips: Benzīns (E10):

Parametrs

Vienība

Robežvērtības (8)

Testa metode

Minimālā

Maksimālā

Pētnieciskais oktānskaitlis, RON (9)

95,0

98,0

EN ISO 5164

Motora oktānskaitlis, MON (9)

85,0

89,0

EN ISO 5163

Blīvums 15 °C temperatūrā

kg/m3

743,0

756,0

EN ISO 12185

Tvaika spiediens (DVPE)

kPa

56,0

60,0

EN 13016-1

Ūdens saturs

maks. 0,05 % v/v

Izskats – 7 °C temperatūrā: skaidrs un dzidrs

EN 12937

Destilācija:

—

iztvaikošana 70 °C

% v/v

34,0

46,0

EN ISO 3405

| — | iztvaikošana 100 °C |
| --- | --- |

—

iztvaikošana 100 °C

% v/v

54,0

62,0

EN ISO 3405

| — | iztvaikošana 150 °C |
| --- | --- |

—

iztvaikošana 150 °C

% v/v

86,0

94,0

EN ISO 3405

| — | galīgās viršanas punkts |
| --- | --- |

—

galīgās viršanas punkts

°C

170

195

EN ISO 3405

Atliekvielas

% v/v

—

2,0

EN ISO 3405

Ogļūdeņražu analīze:

| — | olefīni |
| --- | --- |

—

olefīni

% v/v

6,0

13,0

EN 22854

| — | aromātiskie ogļūdeņraži |
| --- | --- |

—

aromātiskie ogļūdeņraži

% v/v

25,0

32,0

EN 22854

| — | benzols |
| --- | --- |

—

benzols

% v/v

—

1,00

EN 22854

EN 238

| — | piesātinātie ogļūdeņraži |
| --- | --- |

—

piesātinātie ogļūdeņraži

% v/v

Ziņojums

EN 22854

Oglekļa/ūdeņraža attiecība

Ziņojums

Oglekļa/skābekļa attiecība

Ziņojums

Indukcijas periods (10)

minūtes

480

—

EN ISO 7536

Skābekļa saturs (11)

% m/m

3,3

3,7

EN 22854

Ar šķīdinātāju noteiktais sveķu saturs

(Esošais sveķu saturs)

mg/100 ml

—

4

EN ISO 6246

Sēra saturs (12)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Vara korozija 3 st. 50 °C temperatūrā

—

1. klase

EN ISO 2160

Svina saturs

mg/l

—

5

EN 237

Fosfora saturs (13)

mg/l

—

1,3

ASTM D 3231

Etanols (11)

% v/v

9,0

10,0

EN 22854

| (2) | Tiks pieņemtas līdzvērtīgas EN/ISO metodes, ja tās attieksies uz visām iepriekš minētajām īpašībām. |
| --- | --- |

(2)

Tiks pieņemtas līdzvērtīgas EN/ISO metodes, ja tās attieksies uz visām iepriekš minētajām īpašībām.

| ii) | 2. punktam pievieno šādu tabulu:
  “Tips: Dīzeļdegviela (B7):









  Parametrs | Vienība | Robežvērtības (14) | Testa metode |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimālā | Maksimālā |
| Cetāna indekss | | 46,0 | | EN ISO 4264 |
| Cetānskaitlis (15) | | 52,0 | 56,0 | EN ISO 5165 |
| Blīvums 15 °C temperatūrā | kg/m3 | 833,0 | 837,0 | EN ISO 12185 |
| Destilācija: | | | | |
| — | 50 % punkts |

ii)

2. punktam pievieno šādu tabulu:

“Tips: Dīzeļdegviela (B7):

Parametrs

Vienība

Robežvērtības (14)

Testa metode

Minimālā

Maksimālā

Cetāna indekss

46,0

EN ISO 4264

Cetānskaitlis (15)

52,0

56,0

EN ISO 5165

Blīvums 15 °C temperatūrā

kg/m3

833,0

837,0

EN ISO 12185

Destilācija:

—

50 % punkts

°C

245,0

—

EN ISO 3405

| — | 95 % punkts |
| --- | --- |

—

95 % punkts

°C

345,0

360,0

EN ISO 3405

| — | galīgās viršanas punkts |
| --- | --- |

—

galīgās viršanas punkts

°C

—

370,0

EN ISO 3405

Uzliesmošanas punkts

°C

55

—

EN ISO 2719

Saduļķošanās punkts

°C

—

–10

EN 23015

Viskozitāte 40 °C temperatūrā

mm2/s

2,30

3,30

EN ISO 3104

Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži

% m/m

2,0

4,0

EN 12916

Sēra saturs

mg/kg

—

10,0

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Vara korozija 3 st. 50 °C temperatūrā

—

1. klase

EN ISO 2160

Konradsona oglekļa atlikums (10 % DR)

% m/m

—

0,20

EN ISO 10370

Pelnvielu saturs

% m/m

—

0,010

EN ISO 6245

Kopējais piesārņojums

mg/kg

—

24

EN 12662

Ūdens saturs

mg/kg

—

200

EN ISO 12937

Skābes skaitlis

mg KOH/g

—

0,10

EN ISO 6618

Eļļotspēja (HFRR nolietojuma izpētes diametrs 60 °C temperatūrā)

μm

—

400

EN ISO 12156

Oksidācijas stabilitāte 110 °C temperatūrā (16)

h

20,0

EN 15751

FAME
   (17)

% v/v

6,0

7,0

EN 14078

| b) | B daļā starp tabulu “Tips: Benzīns (E5)” un tabulu “Tips: Etanols (E75)” iekļauj šādu tabulu:
  “Tips: Benzīns (E10):









  Parametrs | Vienība | Robežvērtības (18) | Testa metode |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimālā | Maksimālā |
| Pētnieciskais oktānskaitlis, RON (19) | | 95,0 | 98,0 | EN ISO 5164 |
| Motora oktānskaitlis, MON (19) | | 85,0 | 89,0 | EN ISO 5163 |
| Blīvums 15 °C temperatūrā | kg/m3 | 743,0 | 756,0 | EN ISO 12185 |
| Tvaika spiediens (DVPE) | kPa | 56,0 | 95,0 | EN 13016-1 |
| Ūdens saturs | | maks. 0,05 % v/v
  Izskats – 7 °C temperatūrā: skaidrs un dzidrs | EN 12937 |
| Destilācija: | | | | |
| — | iztvaikošana 70 °C |

b)

B daļā starp tabulu “Tips: Benzīns (E5)” un tabulu “Tips: Etanols (E75)” iekļauj šādu tabulu:

“Tips: Benzīns (E10):

Parametrs

Vienība

Robežvērtības (18)

Testa metode

Minimālā

Maksimālā

Pētnieciskais oktānskaitlis, RON (19)

95,0

98,0

EN ISO 5164

Motora oktānskaitlis, MON (19)

85,0

89,0

EN ISO 5163

Blīvums 15 °C temperatūrā

kg/m3

743,0

756,0

EN ISO 12185

Tvaika spiediens (DVPE)

kPa

56,0

95,0

EN 13016-1

Ūdens saturs

maks. 0,05 % v/v

Izskats – 7 °C temperatūrā: skaidrs un dzidrs

EN 12937

Destilācija:

—

iztvaikošana 70 °C

% v/v

34,0

46,0

EN ISO 3405

| — | iztvaikošana 100 °C |
| --- | --- |

—

iztvaikošana 100 °C

% v/v

54,0

62,0

EN ISO 3405

| — | iztvaikošana 150 °C |
| --- | --- |

—

iztvaikošana 150 °C

% v/v

86,0

94,0

EN ISO 3405

| — | galīgās viršanas punkts |
| --- | --- |

—

galīgās viršanas punkts

°C

170

195

EN ISO 3405

Atliekvielas

% v/v

—

2,0

EN ISO 3405

Ogļūdeņražu analīze:

| — | olefīni |
| --- | --- |

—

olefīni

% v/v

6,0

13,0

EN 22854

| — | aromātiskie ogļūdeņraži |
| --- | --- |

—

aromātiskie ogļūdeņraži

% v/v

25,0

32,0

EN 22854

| — | benzols |
| --- | --- |

—

benzols

% v/v

—

1,00

EN 22854

EN 238

| — | piesātinātie ogļūdeņraži |
| --- | --- |

—

piesātinātie ogļūdeņraži

% v/v

Ziņojums

EN 22854

Oglekļa/ūdeņraža attiecība

Ziņojums

Oglekļa/skābekļa attiecība

Ziņojums

Indukcijas periods (20)

minūtes

480

—

EN ISO 7536

Skābekļa saturs (21)

% m/m

3,3

3,7

EN 22854

Ar šķīdinātāju noteiktais sveķu saturs

(Esošais sveķu saturs)

mg/100 ml

—

4

EN ISO 6246

Sēra saturs (22)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Vara korozija 3 st. 50 °C temperatūrā

—

1. klase

EN ISO 2160

Svina saturs

mg/l

—

5

EN 237

Fosfora saturs (23)

mg/l

—

1,3

ASTM D 3231

Etanols (21)

% v/v

9,0

10,0

EN 22854

| (2) | Tiks pieņemtas līdzvērtīgas EN/ISO metodes, ja tās attieksies uz visām iepriekš minētajām īpašībām. |
| --- | --- |

(2)

Tiks pieņemtas līdzvērtīgas EN/ISO metodes, ja tās attieksies uz visām iepriekš minētajām īpašībām.

| 6) | XI pielikumu groza šādi:






  a) | 2.3.3. punktā tabulu “Euro 6 OBD galīgās robežvērtības” aizstāj ar šādu tabulu:
  “
  Euro 6 OBD galīgās robežvērtības | | Atskaites masa
  (RM) (kg) | Oglekļa monoksīda masa | Metānu nesaturošo ogļūdeņražu masa | Slāpekļa oksīdu masa | Cieto daļiņu masa (24) | Cieto daļiņu skaits (24) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | (CO)
  (mg/km) | (NMHC)
  (mg/km) | (NOx)
  (mg/km) | (PM)
  (mg/km) | (PN)
  (#/km) |
| Kategorija | Klase | | PI | CI | PI | CI | PI | CI | CI | PI | CI | PI |
| M | — | Visas | 1 900 | 1 750 | 170 | 290 | 90 | 140 | 12 | 12 | | |
| N1 | I | RM ≤ 1 305 | 1 900 | 1 750 | 170 | 290 | 90 | 140 | 12 | 12 | | |
| II | 1 305 < RM ≤ 1 760 | 3 400 | 2 200 | 225 | 320 | 110 | 180 | 12 | 12 | | |
| III | 1 760 < RM | 4 300 | 2 500 | 270 | 350 | 120 | 220 | 12 | 12 | | |
| N2 | — | Visas | 4 300 | 2 500 | 270 | 350 | 120 | 220 | 12 | 12 | | |
| Paskaidrojums: PI = dzirksteļaizdedze, CI = kompresijaizdedze. |

6)

XI pielikumu groza šādi:

a)

2.3.3. punktā tabulu “Euro 6 OBD galīgās robežvērtības” aizstāj ar šādu tabulu:

“
  Euro 6 OBD galīgās robežvērtības

Atskaites masa

(RM) (kg)

Oglekļa monoksīda masa

Metānu nesaturošo ogļūdeņražu masa

Slāpekļa oksīdu masa

Cieto daļiņu masa (24)

Cieto daļiņu skaits (24)

(CO)

(mg/km)

(NMHC)

(mg/km)

(NOx)

(mg/km)

(PM)

(mg/km)

(PN)

(#/km)

Kategorija

Klase

PI

CI

PI

CI

PI

CI

CI

PI

CI

PI

M

—

Visas

1 900

1 750

170

290

90

140

12

12

N1

I

RM ≤ 1 305

1 900

1 750

170

290

90

140

12

12

II

1 305 < RM ≤ 1 760

3 400

2 200

225

320

110

180

12

12

III

1 760 < RM

4 300

2 500

270

350

120

220

12

12

N2

—

Visas

4 300

2 500

270

350

120

220

12

12

Paskaidrojums: PI = dzirksteļaizdedze, CI = kompresijaizdedze.

| b) | 2.3.4. punktā tabulu “Euro 6 OBD pagaidu robežvērtības” aizstāj ar šādu tabulu:
  “
  Euro 6 OBD pagaidu robežvērtības | | Atskaites masa
  (RM) (kg) | Oglekļa monoksīda masa | Metānu nesaturošo ogļūdeņražu masa | Slāpekļa oksīdu masa | Cieto daļiņu masa (25) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | (CO)
  (mg/km) | (NMHC)
  (mg/km) | (NOx)
  (mg/km) | (PM)
  (mg/km) |
| Kategorija | Klase | | PI | CI | PI | CI | PI | CI | CI | PI |
| M | — | Visas | 1 900 | 1 750 | 170 | 290 | 150 | 180 | 25 | 25 |
| N1 | I | RM ≤ 1 305 | 1 900 | 1 750 | 170 | 290 | 150 | 180 | 25 | 25 |
| | II | 1 305 < RM ≤ 1 760 | 3 400 | 2 200 | 225 | 320 | 190 | 220 | 25 | 25 |
| | III | 1 760 < RM | 4 300 | 2 500 | 270 | 350 | 210 | 280 | 30 | 30 |
| N2 | — | Visas | 4 300 | 2 500 | 270 | 350 | 210 | 280 | 30 | 30 |
| Paskaidrojums: PI = dzirksteļaizdedze, CI = kompresijaizdedze. |

b)

2.3.4. punktā tabulu “Euro 6 OBD pagaidu robežvērtības” aizstāj ar šādu tabulu:

“
  Euro 6 OBD pagaidu robežvērtības

Atskaites masa

(RM) (kg)

Oglekļa monoksīda masa

Metānu nesaturošo ogļūdeņražu masa

Slāpekļa oksīdu masa

Cieto daļiņu masa (25)

(CO)

(mg/km)

(NMHC)

(mg/km)

(NOx)

(mg/km)

(PM)

(mg/km)

Kategorija

Klase

PI

CI

PI

CI

PI

CI

CI

PI

M

—

Visas

1 900

1 750

170

290

150

180

25

25

N1

I

RM ≤ 1 305

1 900

1 750

170

290

150

180

25

25

II

1 305 < RM ≤ 1 760

3 400

2 200

225

320

190

220

25

25

III

1 760 < RM

4 300

2 500

270

350

210

280

30

30

N2

—

Visas

4 300

2 500

270

350

210

280

30

30

Paskaidrojums: PI = dzirksteļaizdedze, CI = kompresijaizdedze.

| c) | 2.5. punktu aizstāj ar šādu:
  2.5.   ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 3.3.3.1. iedaļu saprot šādi:

  OBD sistēma pārrauga katalītiskā neitralizatora efektivitātes samazināšanos attiecībā uz NMHC un NOx emisijām. Ražotājs var pārraudzīt tikai priekšējo katalizatoru vai to kopā ar nākamo(-ajiem) katalizatoru(-iem) aiz tā. Uzskata, ka pārraudzītajam katalizatoram vai katalizatoru kombinācijai ir darbības traucējums, ja emisijas pārsniedz šā pielikuma 2.3. iedaļā norādītās NMHC vai NOx robežvērtības. Atkāpes veidā prasības par katalītiskā neitralizatora efektivitātes samazināšanās pārraudzību attiecībā uz NOx emisijām piemēro, sākot no 17. pantā minētajiem datumiem.”; |
| --- | --- |

c)

2.5. punktu aizstāj ar šādu:

2.5.   ANO EEK Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 3.3.3.1. iedaļu saprot šādi:

OBD sistēma pārrauga katalītiskā neitralizatora efektivitātes samazināšanos attiecībā uz NMHC un NOx emisijām. Ražotājs var pārraudzīt tikai priekšējo katalizatoru vai to kopā ar nākamo(-ajiem) katalizatoru(-iem) aiz tā. Uzskata, ka pārraudzītajam katalizatoram vai katalizatoru kombinācijai ir darbības traucējums, ja emisijas pārsniedz šā pielikuma 2.3. iedaļā norādītās NMHC vai NOx robežvērtības. Atkāpes veidā prasības par katalītiskā neitralizatora efektivitātes samazināšanās pārraudzību attiecībā uz NOx emisijām piemēro, sākot no 17. pantā minētajiem datumiem.”;

| 7) | XII pielikumu groza šādi:






  a) | 2.2.2. punktu aizstāj ar šādu:
  2.2.2.   Attiecībā uz LPG un NG jāizmanto degviela, ko ražotājs izraudzījies, lai izmērītu lietderīgo jaudu saskaņā ar šīs regulas XX pielikumu. Izvēlēto degvielu norāda informācijas dokumentā, kas noteikts šīs regulas I pielikuma 3. papildinājumā.”; |
| --- | --- | --- |

7)

XII pielikumu groza šādi:

a)

2.2.2. punktu aizstāj ar šādu:

2.2.2.   Attiecībā uz LPG un NG jāizmanto degviela, ko ražotājs izraudzījies, lai izmērītu lietderīgo jaudu saskaņā ar šīs regulas XX pielikumu. Izvēlēto degvielu norāda informācijas dokumentā, kas noteikts šīs regulas I pielikuma 3. papildinājumā.”;

| b) | 2.3. punktu aizstāj ar šādu:
  2.3.   ANO EEK Noteikumu Nr. 10 5.2.4. punktu saprot šādi:






  1) | blīvums: mēra testa degvielai saskaņā ar ISO 3675 vai līdzvērtīgu metodi. Benzīnam, dīzeļdegvielai, biodīzeļdegvielai un etanolam (E85 un E75), blīvumu mēra 15 °C temperatūrā, bet attiecībā uz LPG un dabasgāzi/biometānu izmanto standartblīvumu, kas ir šāds: | 0,538 kg/litrs attiecībā uz LPG, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

2.3. punktu aizstāj ar šādu:

2.3.   ANO EEK Noteikumu Nr. 10 5.2.4. punktu saprot šādi:

1)

blīvums: mēra testa degvielai saskaņā ar ISO 3675 vai līdzvērtīgu metodi. Benzīnam, dīzeļdegvielai, biodīzeļdegvielai un etanolam (E85 un E75), blīvumu mēra 15 °C temperatūrā, bet attiecībā uz LPG un dabasgāzi/biometānu izmanto standartblīvumu, kas ir šāds:

0,538 kg/litrs attiecībā uz LPG,

| | 0,654 kg/m3 attiecībā uz NG (standartdegvielas G20 un G23 vidējā vērtība 15 °C temperatūrā.); |
| --- | --- |

0,654 kg/m3 attiecībā uz NG (standartdegvielas G20 un G23 vidējā vērtība 15 °C temperatūrā.);

| 2) | ūdeņraža–oglekļa–skābekļa attiecība: izmanto šādas nemainīgas vērtības: | C1H1,89O0,016 benzīnam (E5), |
| --- | --- | --- |

2)

ūdeņraža–oglekļa–skābekļa attiecība: izmanto šādas nemainīgas vērtības:

C1H1,89O0,016 benzīnam (E5),

| | C1H1,93O0,033 benzīnam (E10), |
| --- | --- |

C1H1,93O0,033 benzīnam (E10),

| | C1H1,86O0,005 dīzeļdegvielai (B5), |
| --- | --- |

C1H1,86O0,005 dīzeļdegvielai (B5),

| | C1H1,86O0,007 dīzeļdegvielai (B7), |
| --- | --- |

C1H1,86O0,007 dīzeļdegvielai (B7),

| | C1H2,525 for LPG (sašķidrinātai naftas gāzei), |
| --- | --- |

C1H2,525 for LPG (sašķidrinātai naftas gāzei),

| | CH4 for NG (dabasgāzei) un biometānam, |
| --- | --- |

CH4 for NG (dabasgāzei) un biometānam,

| | C1H2,74O0,385 etanolam (E85), |
| --- | --- |

C1H2,74O0,385 etanolam (E85),

| | C1H2,61O0,329 etanolam (E75).”; |
| --- | --- |

C1H2,61O0,329 etanolam (E75).”;

| c) | 3.3. punktu aizstāj ar šādu:
  3.3.   ANO EEK Noteikumu Nr. 101 6. pielikuma 1.4.3. iedaļu aizstāj ar šādu:






  1.4.3. | Degvielas patēriņu, izteiktu l uz 100 km (benzīnam (E5/E10), LPG, etanolam (E85) un dīzeļdegvielai (B5/B7)), m3 uz 100 km (NG/biometānam un H2NG) vai kg uz 100 km (ūdeņradim), aprēķina pēc šādām formulām:






  a) | transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes dzinēju, kurš darbināms ar benzīnu (E5): |
| --- | --- | --- | --- |

c)

3.3. punktu aizstāj ar šādu:

3.3.   ANO EEK Noteikumu Nr. 101 6. pielikuma 1.4.3. iedaļu aizstāj ar šādu:

1.4.3.

Degvielas patēriņu, izteiktu l uz 100 km (benzīnam (E5/E10), LPG, etanolam (E85) un dīzeļdegvielai (B5/B7)), m3 uz 100 km (NG/biometānam un H2NG) vai kg uz 100 km (ūdeņradim), aprēķina pēc šādām formulām:

a)

transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes dzinēju, kurš darbināms ar benzīnu (E5):

| b) | transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes dzinēju, kurš darbināms ar benzīnu (E10): |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes dzinēju, kurš darbināms ar benzīnu (E10):

| c) | transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes dzinēju, kurš darbināms ar LPG:

  Ja testam izmantotās degvielas sastāvs atšķiras no sastāva, kas pieņemts normalizētā patēriņa aprēķinam, pēc ražotāja pieprasījuma korekcijas koeficientu (cf) var piemērot šādi:

  Korekcijas koeficientu cf, ko var piemērot, nosaka šādi:

  kur:
  nactual= faktiskā H/C attiecība izmantotajā degvielā; |
| --- | --- |

c)

transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes dzinēju, kurš darbināms ar LPG:

Ja testam izmantotās degvielas sastāvs atšķiras no sastāva, kas pieņemts normalizētā patēriņa aprēķinam, pēc ražotāja pieprasījuma korekcijas koeficientu (cf) var piemērot šādi:

Korekcijas koeficientu cf, ko var piemērot, nosaka šādi:

kur:

nactual= faktiskā H/C attiecība izmantotajā degvielā;

| d) | transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes dzinēju, kurš darbināms ar NG/biometānu: |
| --- | --- |

d)

transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes dzinēju, kurš darbināms ar NG/biometānu:

| e) | transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes dzinēju, kurš darbināms ar etanolu (E85): |
| --- | --- |

e)

transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes dzinēju, kurš darbināms ar etanolu (E85):

| f) | transportlīdzekļiem ar kompresijaizdedzes dzinēju, kurš darbināms ar dīzeļdegvielu (B5): |
| --- | --- |

f)

transportlīdzekļiem ar kompresijaizdedzes dzinēju, kurš darbināms ar dīzeļdegvielu (B5):

| g) | transportlīdzekļiem ar kompresijaizdedzes dzinēju, kurš darbināms ar dīzeļdegvielu (B7): |
| --- | --- |

g)

transportlīdzekļiem ar kompresijaizdedzes dzinēju, kurš darbināms ar dīzeļdegvielu (B7):

| h) | transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes dzinēju, kurš darbināms ar H2NG: |
| --- | --- |

h)

transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes dzinēju, kurš darbināms ar H2NG:

| i) | transportlīdzekļiem, kuri darbināmi ar ūdeņradi:

  Saskaņā ar iepriekšēju vienošanos ar tipa apstiprināšanas iestādi un transportlīdzekļiem, kuri darbināmi ar gāzveida vai šķidro ūdeņradi, ražotājs var izvēlēties kā alternatīvu iepriekšējai metodei vai nu šo formulu

  vai arī metodi saskaņā ar standarta protokoliem, piemēram, SAE J2572.
  Šajās formulās:
  FC= degvielas patēriņš l uz 100 km (benzīnam, etanolam, LPG, dīzeļdegvielai vai biodīzeļdegvielai) vai m3 uz 100 km (dabasgāzei un H2NG), vai kg uz 100 km ūdeņradim.
  HC= izmērītā ogļūdeņražu emisija, izteikta g/km;
  CO= izmērītā oglekļa monoksīda emisija, izteikta g/km;
  CO2= izmērītā oglekļa dioksīda emisija, izteikta g/km;
  H2O= izmērītā H2O emisija, izteikta g/km;
  H2= izmērītā H2 emisija, izteikta g/km;
  A= NG/biometāna daudzums H2NG maisījumā, izteikts % no tilpuma
  D= testa degvielas blīvums.
  Gāzveida degvielu gadījumā D ir blīvums 15 °C temperatūrā.
  d= teorētiskais attālums, ko veicis testētais transportlīdzeklis saskaņā ar 1. tipa testu, izteikts km.
  p1= spiediens gāzveida degvielas tvertnē pirms darbības cikla, izteikts Pa;
  p2= spiediens gāzveida degvielas tvertnē pēc darbības cikla, izteikts Pa;
  T1= temperatūra gāzveida degvielas tvertnē pirms darbības cikla, izteikta K.
  T2= temperatūra gāzveida degvielas tvertnē pēc darbības cikla, izteikta K.
  Z1= gāzveida degvielas saspiežamības koeficients pie p1 un T1

  Z2= gāzveida degvielas saspiežamības koeficients pie p2 un T2

  V= gāzveida degvielas tvertnes iekšējais tilpums, izteikts m3

  Saspiežamības koeficientu iegūst no turpmāk izklāstītās tabulas:
























  T(k)
  p(bar)\ | 33 | 53 | 73 | 93 | 113 | 133 | 153 | 173 | 193 | 213 | 233 | 248 | 263 | 278 | 293 | 308 | 323 | 338 | 353 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 | 0,8589 | 0,9651 | 0,9888 | 0,9970 | 1,0004 | 1,0019 | 1,0026 | 1,0029 | 1,0030 | 1,0028 | 1,0035 | 1,0034 | 1,0033 | 1,0032 | 1,0031 | 1,0030 | 1,0029 | 1,0028 | 1,0027 |
| 100 | 1,0508 | 0,9221 | 0,9911 | 1,0422 | 1,0659 | 1,0757 | 1,0788 | 1,0785 | 1,0765 | 1,0705 | 1,0712 | 1,0687 | 1,0663 | 1,0640 | 1,0617 | 1,0595 | 1,0574 | 1,0554 | 1,0535 |
| 200 | 1,8854 | 1,4158 | 1,2779 | 1,2334 | 1,2131 | 1,1990 | 1,1868 | 1,1757 | 1,1653 | 1,1468 | 1,1475 | 1,1413 | 1,1355 | 1,1300 | 1,1249 | 1,1201 | 1,1156 | 1,1113 | 1,1073 |
| 300 | 2,6477 | 1,8906 | 1,6038 | 1,4696 | 1,3951 | 1,3471 | 1,3123 | 1,2851 | 1,2628 | 1,2276 | 1,2282 | 1,2173 | 1,2073 | 1,1982 | 1,1897 | 1,1819 | 1,1747 | 1,1680 | 1,1617 |
| 400 | 3,3652 | 2,3384 | 1,9225 | 1,7107 | 1,5860 | 1,5039 | 1,4453 | 1,4006 | 1,3651 | 1,3111 | 1,3118 | 1,2956 | 1,2811 | 1,2679 | 1,2558 | 1,2448 | 1,2347 | 1,2253 | 1,2166 |
| 500 | 4,0509 | 2,7646 | 2,2292 | 1,9472 | 1,7764 | 1,6623 | 1,5804 | 1,5183 | 1,4693 | 1,3962 | 1,3968 | 1,3752 | 1,3559 | 1,3385 | 1,3227 | 1,3083 | 1,2952 | 1,2830 | 1,2718 |
| 600 | 4,7119 | 3,1739 | 2,5247 | 2,1771 | 1,9633 | 1,8190 | 1,7150 | 1,6361 | 1,5739 | 1,4817 | 1,4823 | 1,4552 | 1,4311 | 1,4094 | 1,3899 | 1,3721 | 1,3559 | 1,3410 | 1,3272 |
| 700 | 5,3519 | 3,5697 | 2,8104 | 2,4003 | 2,1458 | 1,9730 | 1,8479 | 1,7528 | 1,6779 | 1,5669 | 1,5675 | 1,5350 | 1,5062 | 1,4803 | 1,4570 | 1,4358 | 1,4165 | 1,3988 | 1,3826 |
| 800 | 5,9730 | 3,9541 | 3,0877 | 2,6172 | 2,3239 | 2,1238 | 1,9785 | 1,8679 | 1,7807 | 1,6515 | 1,6521 | 1,6143 | 1,5808 | 1,5508 | 1,5237 | 1,4992 | 1,4769 | 1,4565 | 1,4377 |
| 900 | 6,5759 | 4,3287 | 3,3577 | 2,8286 | 2,4978 | 2,2714 | 2,1067 | 1,9811 | 1,8820 | 1,7352 | 1,7358 | 1,6929 | 1,6548 | 1,6207 | 1,5900 | 1,5623 | 1,5370 | 1,5138 | 1,4926 |

i)

transportlīdzekļiem, kuri darbināmi ar ūdeņradi:

Saskaņā ar iepriekšēju vienošanos ar tipa apstiprināšanas iestādi un transportlīdzekļiem, kuri darbināmi ar gāzveida vai šķidro ūdeņradi, ražotājs var izvēlēties kā alternatīvu iepriekšējai metodei vai nu šo formulu

vai arī metodi saskaņā ar standarta protokoliem, piemēram, SAE J2572.

Šajās formulās:

FC= degvielas patēriņš l uz 100 km (benzīnam, etanolam, LPG, dīzeļdegvielai vai biodīzeļdegvielai) vai m3 uz 100 km (dabasgāzei un H2NG), vai kg uz 100 km ūdeņradim.

HC= izmērītā ogļūdeņražu emisija, izteikta g/km;

CO= izmērītā oglekļa monoksīda emisija, izteikta g/km;

CO2= izmērītā oglekļa dioksīda emisija, izteikta g/km;

H2O= izmērītā H2O emisija, izteikta g/km;

H2= izmērītā H2 emisija, izteikta g/km;

A= NG/biometāna daudzums H2NG maisījumā, izteikts % no tilpuma

D= testa degvielas blīvums.

Gāzveida degvielu gadījumā D ir blīvums 15 °C temperatūrā.

d= teorētiskais attālums, ko veicis testētais transportlīdzeklis saskaņā ar 1. tipa testu, izteikts km.

p1= spiediens gāzveida degvielas tvertnē pirms darbības cikla, izteikts Pa;

p2= spiediens gāzveida degvielas tvertnē pēc darbības cikla, izteikts Pa;

T1= temperatūra gāzveida degvielas tvertnē pirms darbības cikla, izteikta K.

T2= temperatūra gāzveida degvielas tvertnē pēc darbības cikla, izteikta K.

Z1= gāzveida degvielas saspiežamības koeficients pie p1 un T1

Z2= gāzveida degvielas saspiežamības koeficients pie p2 un T2

V= gāzveida degvielas tvertnes iekšējais tilpums, izteikts m3

Saspiežamības koeficientu iegūst no turpmāk izklāstītās tabulas:

T(k)

p(bar)\

33

53

73

93

113

133

153

173

193

213

233

248

263

278

293

308

323

338

353

5

0,8589

0,9651

0,9888

0,9970

1,0004

1,0019

1,0026

1,0029

1,0030

1,0028

1,0035

1,0034

1,0033

1,0032

1,0031

1,0030

1,0029

1,0028

1,0027

100

1,0508

0,9221

0,9911

1,0422

1,0659

1,0757

1,0788

1,0785

1,0765

1,0705

1,0712

1,0687

1,0663

1,0640

1,0617

1,0595

1,0574

1,0554

1,0535

200

1,8854

1,4158

1,2779

1,2334

1,2131

1,1990

1,1868

1,1757

1,1653

1,1468

1,1475

1,1413

1,1355

1,1300

1,1249

1,1201

1,1156

1,1113

1,1073

300

2,6477

1,8906

1,6038

1,4696

1,3951

1,3471

1,3123

1,2851

1,2628

1,2276

1,2282

1,2173

1,2073

1,1982

1,1897

1,1819

1,1747

1,1680

1,1617

400

3,3652

2,3384

1,9225

1,7107

1,5860

1,5039

1,4453

1,4006

1,3651

1,3111

1,3118

1,2956

1,2811

1,2679

1,2558

1,2448

1,2347

1,2253

1,2166

500

4,0509

2,7646

2,2292

1,9472

1,7764

1,6623

1,5804

1,5183

1,4693

1,3962

1,3968

1,3752

1,3559

1,3385

1,3227

1,3083

1,2952

1,2830

1,2718

600

4,7119

3,1739

2,5247

2,1771

1,9633

1,8190

1,7150

1,6361

1,5739

1,4817

1,4823

1,4552

1,4311

1,4094

1,3899

1,3721

1,3559

1,3410

1,3272

700

5,3519

3,5697

2,8104

2,4003

2,1458

1,9730

1,8479

1,7528

1,6779

1,5669

1,5675

1,5350

1,5062

1,4803

1,4570

1,4358

1,4165

1,3988

1,3826

800

5,9730

3,9541

3,0877

2,6172

2,3239

2,1238

1,9785

1,8679

1,7807

1,6515

1,6521

1,6143

1,5808

1,5508

1,5237

1,4992

1,4769

1,4565

1,4377

900

6,5759

4,3287

3,3577

2,8286

2,4978

2,2714

2,1067

1,9811

1,8820

1,7352

1,7358

1,6929

1,6548

1,6207

1,5900

1,5623

1,5370

1,5138

1,4926

Gadījumā, ja vajadzīgās ielaides vērtības attiecībā uz p un T nav norādītas tabulā, saspiežamības koeficientu aprēķina ar lineāro interpolāciju starp saspiežamības koeficientiem, kas norādīti tabulā, izvēloties tos, kas ir tuvākie meklētajai vērtībai.”

---

(1)  Transportlīdzekļiem, kurus darbina ar ūdeņradi, un pielāgojamas degvielas ar biodīzeļdegvielu darbināmiem transportlīdzekļiem īpašās testa procedūras tiks noteiktas vēlāk.

(2)  Apvienojot divu degvielu transportlīdzekli ar pielāgojamas degvielas transportlīdzekli, piemēro abas testu prasības.

(3)  Šis ir pagaidu noteikums, turpmākās prasības biodīzeļdegvielai tiks ierosinātas vēlāk.

(4)  Testu tikai ar benzīnu veic pirms Regulas (EK) Nr. 715/2007 10. panta 6. punktā noteiktajiem termiņiem. Testu ar abām degvielām veic tikaipēc norādītajiem termiņiem. Izmanto E75 testa standartdegvielu, kas norādīta IX pielikuma B sadaļā.

(5)  Ja transportlīdzekli darbina ar ūdeņradi, nosaka tikai Nox emisijas.

(6)  Transportlīdzekļiem, kurus darbina ar ūdeņradi, un pielāgojamas degvielas ar biodīzeļdegvielu darbināmiem transportlīdzekļiem īpašās testa procedūras tiks noteiktas vēlāk.;

| — | ne vēlāk kā trīs gadus pēc Regulas (EK) Nr. 715/2007 10. panta 5. punktā noteiktajiem termiņiem visiem jauniem transportlīdzekļiem tipa apstiprinājumus veic vienīgi ar E10 un B7 degvielu. |
| --- | --- |

—

ne vēlāk kā trīs gadus pēc Regulas (EK) Nr. 715/2007 10. panta 5. punktā noteiktajiem termiņiem visiem jauniem transportlīdzekļiem tipa apstiprinājumus veic vienīgi ar E10 un B7 degvielu.

| — | ne vēlāk kā trīs gadus pēc Regulas (EK) Nr. 715/2007 10. panta 5. punktā noteiktajiem termiņiem visiem jauniem transportlīdzekļiem tipa apstiprinājumus veic vienīgi ar E10 un B7 degvielu.”; |
| --- | --- |

—

ne vēlāk kā trīs gadus pēc Regulas (EK) Nr. 715/2007 10. panta 5. punktā noteiktajiem termiņiem visiem jauniem transportlīdzekļiem tipa apstiprinājumus veic vienīgi ar E10 un B7 degvielu.”;

(7)  Svītrot, ja nav vajadzīgs.”

(8)  Specifikācijās norādītas “patiesās vērtības”. To robežvērtības noteiktas saskaņā ar ISO 4259 “Naftas produkti – precīzijas datu noteikšana un piemērošana attiecībā uz testa metodēm”, un minimālā vērtība noteikta 2R virs nulles; nosakot minimālās un maksimālās vērtības, tām jāatšķiras vismaz par 4R (R = reproducējamība). Neatkarīgi no šā pasākuma, kas nepieciešams tehniskiem mērķiem, degvielas ražotājam tomēr jācenšas sasniegt nulles vērtību gadījumos, kad noteiktais maksimālais lielums ir 2R, un vidējo vērtību gadījumos, kad ir dotas maksimālās un minimālās robežvērtības. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijās noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259 noteikumus.

| (2) | Tiks pieņemtas līdzvērtīgas EN/ISO metodes, ja tās attieksies uz visām iepriekš minētajām īpašībām. |
| --- | --- |

(2)

Tiks pieņemtas līdzvērtīgas EN/ISO metodes, ja tās attieksies uz visām iepriekš minētajām īpašībām.

(9)  Atņem MON un RON korekcijas koeficientu 0,2, lai aprēķinātu galīgo rezultātu saskaņā ar EN 228:2008.

(10)  Degvielā var būt oksidēšanās inhibitori un metālu dezaktivatori, kurus naftas pārstrādes rūpnīcās parasti izmanto benzīna ražošanā, taču tajā nedrīkst būt detergentu/disperģējošu piedevu un šķīdinātāju.

(11)  Etanols ir vienīgais skābekli saturošais organiskais savienojums, ko apzināti pievieno standartdegvielai. Izmantotais etanols atbilst EN 15376.

(12)  Jāpaziņo faktiskais sēra saturs degvielā, ko izmanto 1. tipa testā.

(13)  Šai standartdegvielai apzināti nedrīkst pievienot sastāvdaļas ar fosforu, dzelzi, mangānu vai svinu.”;

(14)  Specifikācijās norādītas “patiesās vērtības”. To robežvērtības noteiktas saskaņā ar standartu ISO 4259 “Naftas produkti – precīzijas datu noteikšana un piemērošana attiecībā uz testa metodēm”, un minimālā vērtība noteikta 2R virs nulles; nosakot minimālās un maksimālās vērtības, tām jāatšķiras vismaz par 4R (R = reproducējamība). Neatkarīgi no šā pasākuma, kas nepieciešams tehniskiem mērķiem, degvielas ražotājam tomēr jācenšas sasniegt nulles vērtību gadījumos, kad noteiktais maksimālais lielums ir 2R, un vidējo vērtību gadījumos, kad ir dotas maksimālās un minimālās robežvērtības. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijās noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259 noteikumus.

(15)  Cetānskaitļa diapazons neatbilst 4R minimālā diapazona prasībām. Taču strīda gadījumā starp degvielas piegādātāju un degvielas lietotāju strīda risināšanai var izmantot ISO 4259 ar noteikumu, ka vienreizējas noteikšanas vietā tiek izmantoti atkārtoti mērījumi, ko veic pietiekamu skaitu reižu, lai nodrošinātu nepieciešamo precizitāti.

(16)  Pat ja oksidācijas stabilitāte tiek kontrolēta, pieņem, ka glabāšanas laiks būs ierobežots. Ieteikumi par glabāšanas apstākļiem un ilgumu jāprasa piegādātajam.

(17)  FAME saturs, lai atbilstu EN 14214 specifikācijām.”;

(18)  Specifikācijās norādītas “patiesās vērtības”. To robežvērtības noteiktas saskaņā ar ISO 4259 “Naftas produkti – precīzijas datu noteikšana un piemērošana attiecībā uz testa metodēm”, un minimālā vērtība noteikta 2R virs nulles; nosakot minimālās un maksimālās vērtības, tām jāatšķiras vismaz par 4R (R = reproducējamība). Neatkarīgi no šā pasākuma, kas nepieciešams tehniskiem mērķiem, degvielas ražotājam tomēr jācenšas sasniegt nulles vērtību gadījumos, kad noteiktais maksimālais lielums ir 2R, un vidējo vērtību gadījumos, kad ir dotas maksimālās un minimālās robežvērtības. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijās noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259 noteikumus.

| (2) | Tiks pieņemtas līdzvērtīgas EN/ISO metodes, ja tās attieksies uz visām iepriekš minētajām īpašībām. |
| --- | --- |

(2)

Tiks pieņemtas līdzvērtīgas EN/ISO metodes, ja tās attieksies uz visām iepriekš minētajām īpašībām.

(19)  Atņem MON un RON korekcijas koeficientu 0,2, lai aprēķinātu galīgo rezultātu saskaņā ar EN 228:2008.

(20)  Degvielā var būt oksidēšanās inhibitori un metālu dezaktivatori, kurus naftas pārstrādes rūpnīcās parasti izmanto benzīna ražošanā, taču tajā nedrīkst būt detergentu/disperģējošu piedevu un šķīdinātāju.

(21)  Etanols ir vienīgais skābekli saturošais organiskais savienojums, ko apzināti pievieno standartdegvielai. Izmantotais etanols atbilst EN 15376.

(22)  Jāpaziņo faktiskais sēra saturs degvielā, ko izmanto 6. tipa testā.

(23)  Šai standartdegvielai apzināti nedrīkst pievienot sastāvdaļas ar fosforu, dzelzi, mangānu vai svinu.”;

(24)  Dzirksteļaizdedzes cieto daļiņu masas un skaita robežvērtības piemēro tikai transportlīdzekļiem ar tiešās iesmidzināšanas motoriem.”;

(25)  Dzirksteļaizdedzes motora cieto daļiņu masas robežvērtības piemēro tikai transportlīdzekļiem ar tiešās iesmidzināšanas dzinējiem.”;

---

III PIELIKUMS

“XX PIELIKUMS

ELEKTRISKĀS PIEDZIŅAS MEHĀNISMA DZINĒJA LIETDERĪGĀS JAUDAS, LIETDERĪGĀS JAUDAS UN MAKSIMĀLĀS 30 MINŪŠU JAUDAS MĒRĪŠANA

1.   IEVADS

Šajā pielikumā noteiktas prasības elektriskās piedziņas mehānisma dzinēja lietderīgās jaudas, lietderīgās jaudas un maksimālās 30 minūšu jaudas mērīšanai.

2.   VISPĀRĪGAS SPECIFIKĀCIJAS

2.1   Vispārīgās specifikācijas testu veikšanai un rezultātu interpretēšanai ir tās, kas noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 85 (1) 5. punktā, ar šajā pielikumā noteiktajiem izņēmumiem.

2.2   Testa degviela

ANO EEK Noteikumu Nr. 85 5.2.3.1., 5.2.3.2.1., 5.2.3.3.1. un 5.2.3.4. punktu saprot šādi:

Izmanto tirgū pieejamo degvielu. Domstarpību gadījumā izmanto attiecīgo standartdegvielu, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 692/2008 IX pielikumā.

2.3   Jaudas korekcijas koeficienti

Atkāpjoties no ANO EEK Noteikumu Nr. 85 V pielikuma 5.1. punkta, gadījumā, ja turbodzinējs aprīkots ar sistēmu, kas ļauj kompensēt apkārtējās temperatūras un augstuma apstākļus, pēc ražotāja pieprasījuma nosaka korekcijas koeficienta αa vai αd vērtību 1.

---

(1)  OV L 326, 24.11.2006., 55. lpp.”

1

---

IV PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 582/2011 grozījumi

Regulu (ES) Nr. 582/2011 groza šādi:

| 1) | VIII pielikumu groza šādi:






  a) | 1. papildinājuma 2.1.2. punkta 2. apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “2) | ūdeņraža–oglekļa–skābekļa attiecība: tiks izmantotas šādas fiksētas vērtības:
  C1H1,93O0,033 benzīnam (E10),
  C1H1,86O0,007 dīzeļdegvielai (B7),
  C1H2,525 LPG (sašķidrinātai naftas gāzei),
  CH4 NG (dabasgāzei) un biometānam,
  C1H2,74O0,385 etanolam (E85),
  C1H2,92O0,046 etanolam, kas paredzēts kompresijas aizdedzes dzinējiem (ED95).”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

VIII pielikumu groza šādi:

a)

1. papildinājuma 2.1.2. punkta 2. apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“2)

ūdeņraža–oglekļa–skābekļa attiecība: tiks izmantotas šādas fiksētas vērtības:

C1H1,93O0,033 benzīnam (E10),

C1H1,86O0,007 dīzeļdegvielai (B7),

C1H2,525 LPG (sašķidrinātai naftas gāzei),

CH4 NG (dabasgāzei) un biometānam,

C1H2,74O0,385 etanolam (E85),

C1H2,92O0,046 etanolam, kas paredzēts kompresijas aizdedzes dzinējiem (ED95).”;

| b) | 1. papildinājuma 2.1.3. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes dzinēju, kurš darbināms ar benzīnu (E10):

  ”; |
| --- | --- | --- |

b)

1. papildinājuma 2.1.3. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes dzinēju, kurš darbināms ar benzīnu (E10):

Formula”;

| c) | 1. papildinājuma 2.1.3. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “e) | transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes dzinēju, kurš darbināms ar dīzeļdegvielu (B7):

  ”; |
| --- | --- | --- |

c)

1. papildinājuma 2.1.3. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“e)

transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes dzinēju, kurš darbināms ar dīzeļdegvielu (B7):

Formula”;

| 2) | IX pielikumu groza šādi:






  a) | iedaļā “Degvielu tehniskie dati kompresijas aizdedzes motoru testēšanai” tabulu ar virsrakstu “Tips: dīzeļdegviela (B7)” aizstāj ar šādu tabulu:
  “Tips: dīzeļdegviela (B7)









  Parametrs | Vienība | Robežvērtības (1) | Testa metode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimālā | Maksimālā |
| Cetāna indekss | | 46,0 | | EN ISO 4264 |
| Cetānskaitlis (2) | | 52,0 | 56,0 | EN ISO 5165 |
| Blīvums 15 °C temperatūrā | kg/m3 | 833,0 | 837,0 | EN ISO 12185 |
| Destilācija: | | | | |
| — | 50 % punkts |

2)

IX pielikumu groza šādi:

a)

iedaļā “Degvielu tehniskie dati kompresijas aizdedzes motoru testēšanai” tabulu ar virsrakstu “Tips: dīzeļdegviela (B7)” aizstāj ar šādu tabulu:

“Tips: dīzeļdegviela (B7)

Parametrs

Vienība

Robežvērtības (1)

Testa metode

Minimālā

Maksimālā

Cetāna indekss

46,0

EN ISO 4264

Cetānskaitlis (2)

52,0

56,0

EN ISO 5165

Blīvums 15 °C temperatūrā

kg/m3

833,0

837,0

EN ISO 12185

Destilācija:

—

50 % punkts

°C

245,0

—

EN ISO 3405

| — | 95 % punkts |
| --- | --- |

—

95 % punkts

°C

345,0

360,0

EN ISO 3405

| — | galīgās viršanas punkts |
| --- | --- |

—

galīgās viršanas punkts

°C

—

370,0

EN ISO 3405

Uzliesmošanas punkts

°C

55

—

EN ISO 2719

Saduļķošanās punkts

°C

—

–10

EN 23015

Viskozitāte 40 °C temperatūrā

mm2/s

2,30

3,30

EN ISO 3104

Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži

% m/m

2,0

4,0

EN 12916

Sēra saturs

mg/kg

—

10,0

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Vara korozija 3 st. 50 °C temperatūrā

—

1. klase

EN ISO 2160

Konradsona oglekļa atlikums (10 % DR)

% m/m

—

0,20

EN ISO 10370

Pelnvielu saturs

% m/m

—

0,010

EN ISO 6245

Kopējais piesārņojums

mg/kg

—

24

EN 12662

Ūdens saturs

mg/kg

—

200

EN ISO 12937

Skābes skaitlis

mg KOH/g

—

0,10

EN ISO 6618

Eļļotspēja (HFRR nolietojuma izpētes diametrs 60 °C temperatūrā)

μm

—

400

EN ISO 12156

Oksidācijas stabilitāte 110 °C temperatūrā (3)

h

20,0

EN 15751

FAME
   (4)

% v/v

6,0

7,0

EN 14078

| b) | iedaļā “Degvielu tehniskie dati dzirksteļaizdedzes motoru testēšanai” tabulu ar virsrakstu “Tips: benzīns (E10)” aizstāj ar šādu:
  “Tips: benzīns (E10)









  Parametrs | Vienība | Robežvērtības (5) | Testa metode |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimālā | Maksimālā |
| Pētnieciskais oktānskaitlis, RON (6) | | 95,0 | 98,0 | EN ISO 5164 |
| Motora oktānskaitlis, MON (6) | | 85,0 | 89,0 | EN ISO 5163 |
| Blīvums 15 °C temperatūrā | kg/m3 | 743,0 | 756,0 | EN ISO 12185 |
| Tvaika spiediens (DVPE) | kPa | 56,0 | 60,0 | EN 13016-1 |
| Ūdens saturs | | maks. 0,05 % v/v
  Izskats – 7 °C temperatūrā: skaidrs un dzidrs | EN 12937 |
| Destilācija: | | | | |
| — | iztvaikošana 70 °C |

b)

iedaļā “Degvielu tehniskie dati dzirksteļaizdedzes motoru testēšanai” tabulu ar virsrakstu “Tips: benzīns (E10)” aizstāj ar šādu:

“Tips: benzīns (E10)

Parametrs

Vienība

Robežvērtības (5)

Testa metode

Minimālā

Maksimālā

Pētnieciskais oktānskaitlis, RON (6)

95,0

98,0

EN ISO 5164

Motora oktānskaitlis, MON (6)

85,0

89,0

EN ISO 5163

Blīvums 15 °C temperatūrā

kg/m3

743,0

756,0

EN ISO 12185

Tvaika spiediens (DVPE)

kPa

56,0

60,0

EN 13016-1

Ūdens saturs

maks. 0,05 % v/v

Izskats – 7 °C temperatūrā: skaidrs un dzidrs

EN 12937

Destilācija:

—

iztvaikošana 70 °C

% v/v

34,0

46,0

EN ISO 3405

| — | iztvaikošana 100 °C |
| --- | --- |

—

iztvaikošana 100 °C

% v/v

54,0

62,0

EN ISO 3405

| — | iztvaikošana 150 °C |
| --- | --- |

—

iztvaikošana 150 °C

% v/v

86,0

94,0

EN ISO 3405

| — | galīgās viršanas punkts |
| --- | --- |

—

galīgās viršanas punkts

°C

170

195

EN ISO 3405

Atliekvielas

% v/v

—

2,0

EN ISO 3405

Ogļūdeņražu analīze:

| — | olefīni |
| --- | --- |

—

olefīni

% v/v

6,0

13,0

EN 22854

| — | aromātiskie ogļūdeņraži |
| --- | --- |

—

aromātiskie ogļūdeņraži

% v/v

25,0

32,0

EN 22854

| — | benzols |
| --- | --- |

—

benzols

% v/v

—

1,00

EN 22854 EN 238

| — | Piesātinātie ogļūdeņraži |
| --- | --- |

—

Piesātinātie ogļūdeņraži

% v/v

Ziņojums

EN 22854

Oglekļa/ūdeņraža attiecība

Ziņojums

Oglekļa/skābekļa attiecība

Ziņojums

Indukcijas periods (7)

minūtes

480

—

EN ISO 7536

Skābekļa saturs (8)

% m/m

3,3

3,7

EN 22854

Ar šķīdinātāju noteiktais sveķu saturs (Esošais sveķu saturs)

mg/100 ml

—

4

EN ISO 6246

Sēra saturs (9)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Vara korozija 3 st. 50 °C temperatūrā

—

1. klase

EN ISO 2160

Svina saturs

mg/l

—

5

EN 237

Fosfora saturs (10)

mg/l

—

1,3

ASTM D 3231

Etanols (8)

% v/v

9,0

10,0

EN 22854

| (2) | Tiks pieņemtas līdzvērtīgas EN/ISO metodes, ja tās attieksies uz visām iepriekš minētajām īpašībām. |
| --- | --- |

(2)

Tiks pieņemtas līdzvērtīgas EN/ISO metodes, ja tās attieksies uz visām iepriekš minētajām īpašībām.

---

(1)  Specifikācijās norādītas “patiesās vērtības”. To robežvērtības noteiktas saskaņā ar standartu ISO 4259 “Naftas produkti – precīzijas datu noteikšana un piemērošana attiecībā uz testa metodēm”, un minimālā vērtība noteikta 2R virs nulles; nosakot minimālās un maksimālās vērtības, tām jāatšķiras vismaz par 4R (R = reproducējamība). Neatkarīgi no šā pasākuma, kas nepieciešams tehniskiem mērķiem, degvielas ražotājam tomēr jācenšas sasniegt nulles vērtību gadījumos, kad noteiktais maksimālais lielums ir 2R, un vidējo vērtību gadījumos, kad ir dotas maksimālās un minimālās robežvērtības. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijās noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259 noteikumus.

(2)  Cetānskaitļa diapazons neatbilst 4R minimālā diapazona prasībām. Taču strīda gadījumā starp degvielas piegādātāju un degvielas lietotāju strīda risināšanai var izmantot ISO 4259 ar noteikumu, ka vienreizējas noteikšanas vietā tiek izmantoti atkārtoti mērījumi, ko veic pietiekamu skaitu reižu, lai nodrošinātu nepieciešamo precizitāti.

(3)  Pat ja oksidācijas stabilitāte tiek kontrolēta, pieņem, ka glabāšanas laiks būs ierobežots. Ieteikumi par glabāšanas apstākļiem un ilgumu jāprasa piegādātajam.

(4)  FAME saturs, lai atbilstu EN 14214 specifikācijām.”;

(5)  Specifikācijās norādītas “patiesās vērtības”. To robežvērtības noteiktas saskaņā ar ISO 4259 “Naftas produkti – precīzijas datu noteikšana un piemērošana attiecībā uz testa metodēm”, un minimālā vērtība noteikta 2R virs nulles; nosakot minimālās un maksimālās vērtības, tām jāatšķiras vismaz par 4R (R = reproducējamība). Neatkarīgi no šā pasākuma, kas nepieciešams tehniskiem mērķiem, degvielas ražotājam tomēr jācenšas sasniegt nulles vērtību gadījumos, kad noteiktais maksimālais lielums ir 2R, un vidējo vērtību gadījumos, kad ir dotas maksimālās un minimālās robežvērtības. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijās noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259 noteikumus.

| (2) | Tiks pieņemtas līdzvērtīgas EN/ISO metodes, ja tās attieksies uz visām iepriekš minētajām īpašībām. |
| --- | --- |

(2)

Tiks pieņemtas līdzvērtīgas EN/ISO metodes, ja tās attieksies uz visām iepriekš minētajām īpašībām.

(6)  Atņem MON un RON korekcijas koeficientu 0,2, lai aprēķinātu galīgo rezultātu saskaņā ar EN 228:2008.

(7)  Degvielā var būt oksidēšanās inhibitori un metālu dezaktivatori, kurus naftas pārstrādes rūpnīcās parasti izmanto benzīna ražošanā, taču tajā nedrīkst būt detergentu/disperģējošu piedevu un šķīdinātāju.

(8)  Etanols ir vienīgais skābekli saturošais organiskais savienojums, ko apzināti pievieno standartdegvielai. Izmantotais etanols atbilst EN 15376.

(9)  Jāpaziņo faktiskais sēra saturs degvielā, ko izmanto 6. tipa testā.

(10)  Šai standartdegvielai apzināti nedrīkst pievienot sastāvdaļas ar fosforu, dzelzi, mangānu vai svinu.”

---

| 13.2.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 43/47 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 43/47

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 137/2014

(2014. gada 12. februāris),

ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 468/2010, ar ko izveido ES sarakstu ar kuģiem, kuri iesaistījušies nelegālā, nereģistrētā un neregulētā zvejā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2008. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (1), un jo īpaši tās 30. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1005/2008 V nodaļā ir izklāstītas procedūras, kā identificējami zvejas kuģi, kuri iesaistījušies nelegālā, nereģistrētā un neregulētā zvejā (NNN zvejas kuģi), kā arī procedūras, kā izveidojams Savienības saraksts ar šādiem kuģiem. Minētās regulas 37. pantā ir paredzēti pasākumi, kas veicami attiecībā uz šajā sarakstā iekļautiem zvejas kuģiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1005/2008 V nodaļā ir izklāstītas procedūras, kā identificējami zvejas kuģi, kuri iesaistījušies nelegālā, nereģistrētā un neregulētā zvejā (NNN zvejas kuģi), kā arī procedūras, kā izveidojams Savienības saraksts ar šādiem kuģiem. Minētās regulas 37. pantā ir paredzēti pasākumi, kas veicami attiecībā uz šajā sarakstā iekļautiem zvejas kuģiem.

| (2) | Savienības saraksts ar NNN zvejas kuģiem tika izveidots ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 468/2010 (2) un pēc tam grozīts ar Īstenošanas regulām (ES) Nr. 724/2011 (3), (ES) Nr. 1234/2012 (4) un (ES) Nr. 672/2013 (5). |
| --- | --- |

(2)

Savienības saraksts ar NNN zvejas kuģiem tika izveidots ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 468/2010 (2) un pēc tam grozīts ar Īstenošanas regulām (ES) Nr. 724/2011 (3), (ES) Nr. 1234/2012 (4) un (ES) Nr. 672/2013 (5).

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 30. panta 1. punktu Savienības sarakstā būtu jāiekļauj arī tie zvejas kuģi, kuri ir iekļauti reģionālu zvejniecības pārvaldības organizāciju pieņemtajos NNN zvejas kuģu sarakstos. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 30. panta 1. punktu Savienības sarakstā būtu jāiekļauj arī tie zvejas kuģi, kuri ir iekļauti reģionālu zvejniecības pārvaldības organizāciju pieņemtajos NNN zvejas kuģu sarakstos.

| (4) | Visas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas ir paredzējušas publicēt un regulāri atjaunināt NNN zvejas kuģu sarakstu saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem (6). |
| --- | --- |

(4)

Visas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas ir paredzējušas publicēt un regulāri atjaunināt NNN zvejas kuģu sarakstu saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem (6).

| (5) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 30. pantu Komisija atjaunina Savienības sarakstu, tiklīdz no reģionālajām zvejniecības pārvaldības organizācijām ir saņemti to zvejas kuģu saraksti, kuri tiek turēti aizdomās par NNN zveju vai kuru iesaistīšanās šādā zvejā ir apstiprināta. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 30. pantu Komisija atjaunina Savienības sarakstu, tiklīdz no reģionālajām zvejniecības pārvaldības organizācijām ir saņemti to zvejas kuģu saraksti, kuri tiek turēti aizdomās par NNN zveju vai kuru iesaistīšanās šādā zvejā ir apstiprināta.

| (6) | Komisija ir saņēmusi atjauninātos sarakstus no reģionālajām zvejniecības pārvaldības organizācijām. |
| --- | --- |

(6)

Komisija ir saņēmusi atjauninātos sarakstus no reģionālajām zvejniecības pārvaldības organizācijām.

| (7) | Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) sanāksmē, kas norisinājās 2013. gada 10.–14. jūnijā, un Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) ar 2013. gada 20. augusta apkārtrakstu no sava saraksta ir svītrojusi kuģi “Marta Lucia R”, kas bija sarakstos, kuri izveidoti vai grozīti ar Regulu (ES) Nr. 468/2010 un Īstenošanas regulām (ES) Nr. 724/2011, (ES) Nr. 1234/2012 un (ES) Nr. 672/2013. Šis kuģis būtu jāuzskata par svītrotu no Savienības saraksta no 2013. gada 20. augusta. |
| --- | --- |

(7)

Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) sanāksmē, kas norisinājās 2013. gada 10.–14. jūnijā, un Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) ar 2013. gada 20. augusta apkārtrakstu no sava saraksta ir svītrojusi kuģi “Marta Lucia R”, kas bija sarakstos, kuri izveidoti vai grozīti ar Regulu (ES) Nr. 468/2010 un Īstenošanas regulām (ES) Nr. 724/2011, (ES) Nr. 1234/2012 un (ES) Nr. 672/2013. Šis kuģis būtu jāuzskata par svītrotu no Savienības saraksta no 2013. gada 20. augusta.

| (8) | Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC) 2012. gada 14. novembrī, Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) 2012. gada 21. decembrī un Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija (SEAFO) savā Atbilstības komitejas sanāksmē 2013. gada 11. decembrī no sava saraksta ir svītrojusi kuģi “RED”, kas bija sarakstos, kuri izveidoti vai grozīti ar Regulu (ES) Nr. 468/2010 un Īstenošanas regulām (ES) Nr. 724/2011, (ES) Nr. 1234/2012 un (ES) Nr. 672/2013. Šis kuģis būtu jāuzskata par svītrotu no Savienības saraksta no 2013. gada 11. decembra. |
| --- | --- |

(8)

Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC) 2012. gada 14. novembrī, Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) 2012. gada 21. decembrī un Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija (SEAFO) savā Atbilstības komitejas sanāksmē 2013. gada 11. decembrī no sava saraksta ir svītrojusi kuģi “RED”, kas bija sarakstos, kuri izveidoti vai grozīti ar Regulu (ES) Nr. 468/2010 un Īstenošanas regulām (ES) Nr. 724/2011, (ES) Nr. 1234/2012 un (ES) Nr. 672/2013. Šis kuģis būtu jāuzskata par svītrotu no Savienības saraksta no 2013. gada 11. decembra.

| (9) | Ņemot vērā to, ka viens un tas pats kuģis sarakstos var būt minēts ar dažādiem vārdiem un/vai karogiem atkarībā no tā, kad tas iekļauts reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju sarakstos, atjauninātajā Savienības sarakstā būtu jānorāda dažādie vārdi un/vai karogi, ko norādījušas attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā to, ka viens un tas pats kuģis sarakstos var būt minēts ar dažādiem vārdiem un/vai karogiem atkarībā no tā, kad tas iekļauts reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju sarakstos, atjauninātajā Savienības sarakstā būtu jānorāda dažādie vārdi un/vai karogi, ko norādījušas attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas.

| (10) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 468/2010. |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 468/2010.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 468/2010 pielikuma B daļu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 12. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

1

(2)  OV L 131, 29.5.2010., 22. lpp.

2

(3)  OV L 194, 26.7.2011., 14. lpp.

3

(4)  OV L 350, 20.12.2012., 38. lpp.

4

(5)  OV L 193, 16.7.2013., 6. lpp.

5

(6)  Pēdējie atjauninājumi – CCAMLR: 2013./2014. gada NNN saraksts, kas pieņemts gadskārtējā sanāksmē CCAMLR-XXXII, kas norisinājās no 2013. gada 23. oktobra līdz 14. novembrim; SEAFO: SEAFO savā NNN sarakstā iekļauj CCAMLR, NEAFC-B un NAFO sarakstu (kā pieņemts Atbilstības komitejas sanāksmē 2013. gada 11. decembrī); ICCAT: 2013. gada NNN saraksts, kas pieņemts gadskārtējā sanāksmē 2013. gada novembrī (Ieteikums 11-18); IATTC: 2013. gada saraksts, kas pieņemts IATTC 85. sanāksmē 2013. gada jūnijā; NEAFC: NNN B saraksts AM 2011-18, kas saglabāts nemainīgs 32. gadskārtējā sanāksmē 2013. gada novembrī; NAFO: 2013. gada saraksts, kas pieņemts 35. gadskārtējā sanāksmē 2013. gada septembrī; WCPFC: WCPFC 2014. gada NNN zvejas kuģu saraksts, kas stājas spēkā 2014. gada 6. februārī, proti, 60 dienas pēc WCPFC 10. sesijas; IOTC: IOTC NNN zvejas kuģu saraksts, pārskatīts IOTC 17. sesijā, kas norisinājās 2013. gada 6.–10. maijā.

6

CCAMLR

CCAMLR-XXXII

SEAFO

SEAFO

CCAMLR

NEAFC-B

NAFO

ICCAT

IATTC

IATTC

NEAFC

NAFO

WCPFC

WCPFC

WCPFC

IOTC

IOTC

IOTC

---

PIELIKUMS

“B   DAĻA

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 30. pantu sarakstā iekļautie kuģi

| IMO
   (1) piešķirtais kuģa identifikācijas numurs/RZPO atsauce | Kuģa vārds (iepriekšējais vārds) (2) | Karoga valsts vai karoga teritorija (saskaņā ar RZPO datiem) (2) | Iekļauts RZPO sarakstā (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| 20060010 (ICCAT) | ACROS No 2 | Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Hondurasas) | ICCAT |
| 20060009 (ICCAT) | ACROS No 3 | Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Hondurasas) | ICCAT |
| 7306570 | ALBORAN II (WHITE ENTERPRISE (NAFO, NEAFC)/WHITE, ENTERPRISE, ENXEMBRE, ATALAYA, REDA IV, ATALAYA DEL SUR (SEAFO)) | Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Panamas, Sentkitsas un Nevisas) (NAFO, NEAFC)/Panama (iepriekšējie karogi: Sentkitsas un Nevisas, Gibraltāra) (SEAFO) | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| 7424891 | ALDABRA (OMOA I (CCAMLR)/OMOA 1 (SEAFO)) | Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Tanzānijas, Hondurasas) (CCAMLR)/Tanzānija (iepriekšējie karogi: Hondurasas, Togo) (SEAFO) | CCAMLR, SEAFO |
| 7036345 | AMORINN (ICEBERG II, LOME, NOEMI) | Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Togo, Belizas) | CCAMLR, SEAFO |
| 8713392 | BERBER (SNAKE, OCTOPUS I, PION, THE BIRD, CHU LIM, YIN PENG, THOR 33, ULYSES, GALE, SOUTH BOY, PISCIS) (CCAMLR)/SNAKE (OCTOPUS 1, PISCIS, SOUTH BOY, GALE, ULYSES, THOR 33, YIN PENG, CHU LIM, THE BIRD, PION) (SEAFO) | Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Lībijas, Mongolijas, Hondurasas, Ziemeļkorejas (KTDR), Ekvatoriālās Gvinejas, Urugvajas) (CCAMLR)/Lībija (iepriekšējais karogs: Mongolijas) (SEAFO) | CCAMLR, SEAFO |
| 12290 (IATTC) /20110011 (ICCAT) | BHASKARA No 10 | Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Indonēzijas) | IATTC, ICCAT |
| 12291 (IATTC)/20110012 (ICCAT) | BHASKARA No 9 | Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Indonēzijas) | IATTC, ICCAT |
| 20060001 (ICCAT) | BIGEYE | Nav zināma | ICCAT |
| 20040005 (ICCAT) | BRAVO | Nav zināma | ICCAT |
| 9407 (IATTC)/20110013 (ICCAT) | CAMELOT | Nav zināma | IATTC, ICCAT |
| 6622642 | CHALLENGE (PERSEVERANCE, MILA (CCAMLR)/MILA, ISLA, MONTANA CLARA, PERSEVERANCE (SEAFO)) | Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Panamas, Ekvatoriālās Gvinejas, Apvienotās Karalistes) | CCAMLR, SEAFO |
| 7322897 | CHANG BAI (HOUGSHUI, HUANG HE 22, SIMA QIAN BARU 22, CORVUS, GALAXY, INA MAKA, BLACK MOON, RED MOON, EOLO, THULE, MAGNUS, DORITA (CCAMLR)/HUANG HE 22, SIMA QIAN BARU 22, DORITA, MAGNUS, THULE, EOLO, RED MOON, BLACK MOON, INA MAKA, GALAXY, CORVUS (SEAFO)) | Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Tanzānijas, Ziemeļkorejas (KTDR), Panamas, Sjerraleones, Ekvatoriālās Gvinejas, Sentvinsentas un Grenadīnu, Urugvajas) (CCAMLR)/Tanzānija (iepriekšējie karogi: Urugvajas, Sentvinsentas un Grenadīnu, Ekvatoriālās Gvinejas, Ziemeļkorejas (KTDR), Sjerraleones, Panamas) (SEAFO) | CCAMLR, SEAFO |
| 9042001 | CHENGDU (SHAANXI HENAN 33, XIONG NU BARU 33, DRACO I, LIBERTY, CHILBO SAN 33, HAMMER, SEO YANG No 88, CARRAN (CCAMLR)/SHAANXI HENAN 33, XIONG NU BARU 33, LIBERTY, CHILBO SAN 33, HAMMER, CARRAN, DRACO-1 (SEAFO)) | Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Tanzānijas, Panamas, Sjerraleones, Ziemeļkorejas (KTDR), Togo, Korejas Republikas, Urugvajas (CCAMLR))/Tanzānija (iepriekšējie karogi: Urugvajas, Togo, Ziemeļkorejas (KTDR), Panamas) (SEAFO) | CCAMLR, SEAFO |
| 125, 280020064 (IATTC)/20110014 (ICCAT) | CHIA HAO No 66 | Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Belizas) | IATTC, ICCAT |
| 20080001 un iepriekš AT000GUI000002 (ICCAT) | DANIAA (CARLOS) | Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Gvinejas Republikas (Konakri)) | ICCAT |
| 8422852 | DOLPHIN (OGNEVKA) | Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Krievijas, Gruzijas (NAFO, NEAFC)) | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| 6163 (IATTC)/20130019 (ICCAT) | DRAGON III | Nav zināma | IATTC, ICCAT |
| 8604668 | EROS DOS (FURABOLOS) | Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Panamas, Seišelu) (NAFO, NEAFC)/Panama (SEAFO) | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| 20130018 (ICCAT) | FULL RICH | Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Belizas) | IOTC, ICCAT |
| 7355662/20130015 (ICCAT) | FU LIEN No 1 | Gruzija | WCPFC, ICCAT |
| 20130017 (ICCAT) | FU HSIANG FA No 21 | Nav zināma | IOTC, ICCAT |
| 200800005, iepriekš AT000LIB00041 (ICCAT) | GALA I (MANARA II, ROAGAN) | Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Lībijas, Menas salas) | ICCAT |
| 6591 (IATTC)/20130020 (ICCAT) | GOIDAU RUEY No 1 | Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Panamas) | IATTC, ICCAT |
| 7020126 | GOOD HOPE (VEA RANGER V, TOTO (SEAFO)/TOTO (CCAMLR)) | Nigērija (iepriekšējais karogs: Belizas (SEAFO)) | CCAMLR, SEAFO |
| 6719419 (NEAFC, SEAFO)/6714919 (NAFO) | GORILERO (GRAN SOL) | Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Sjerra Leones, Panamas (NAFO, NEAFC)) | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| 2009003 (ICCAT) | GUNUAR MELYAN 21 | Nav zināma | IOTC, ICCAT |
| 7322926 | HEAVY VEA (DUERO, JULIUS, KETA, SHERPA UNO (CCAMLR)/SHERPA UNO, KETA, DUERO (SEAFO)) | Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Panamas, Sentkitsas un Nevisas, Belizas) (CCAMLR)/Panama (iepriekšējais karogs: Urugvajas) (SEAFO) | CCAMLR, SEAFO |
| 201000004 (ICCAT) | HOOM XIANG 11 | Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Malaizijas) | IOTC, ICCAT |
| 7332218 | IANNIS 1 (NEAFC)/IANNIS I (NAFO, SEAFO) (MOANA MAR, CANOS DE MECA (SEAFO)) | Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Panamas (NEAFC, NAFO)) | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| 6803961 | ITZIAR II (SEABULL 22, CARMELA, GOLD DRAGON, GOLDEN SUN, NOTRE DAME, MARE) | Mali (iepriekšējie karogi: Nigērijas, Togo, Ekvatoriālās Gvinejas, Bolīvijas, Namībijas (CCAMLR)) | CCAMLR, SEAFO |
| 9505 (IATTC)/20130021 (ICCAT) | JYI LIH 88 | Nav zināma | IATTC, ICCAT |
| 7905443 | KOOSHA 4 (EGUZKIA (SEAFO)) | Irāna | CCAMLR, SEAFO |
| 9037537 | LANA (ZEUS, TRITON I (CCAMLR)/KINSHO MARU No 18, TRITON-1, ZEUS (SEAFO)) | Nigērija (iepriekšējie karogi: Mongolijas, Togo, Sjerraleones) (CCAMLR)/nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Japānas, Sjerraleones, Togo, Mongolijas) (SEAFO) | CCAMLR, SEAFO |
| 20060007 (ICCAT) | LILA No 10 | Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Panamas) | ICCAT |
| 7388267 | LIMPOPO (ROSS, ALOS, LENA, CAP GEORGE (CCAMLR)/ROSS, ALOS, LENA, CAP GEORGE, CONBAROYA, TERCERO (SEAFO)) | Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Togo, Ganas, Seišelu, Francijas (CCAMLR)/Seišelu, Ganas, Togo (SEAFO)) | CCAMLR, SEAFO |
| 20040007 (ICCAT) | MADURA 2 | Nav zināma | ICCAT |
| 20040008 (ICCAT) | MADURA 3 | Nav zināma | ICCAT |
| 7325746 | MAINE (GUINESPA I, MAPOSA NOVENO (SEAFO)) | Gvinejas Republika (Konakri) | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| 20060002 (ICCAT) | MARIA | Nav zināma | ICCAT |
| 20060005 (ICCAT) | MELILLA No 101 | Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Panamas) | ICCAT |
| 20060004 (ICCAT) | MELILLA No 103 | Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Panamas) | ICCAT |
| 7385174 | MURTOSA | Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Togo (NAFO, NEAFC)/Portugāles (SEAFO)) | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| C-00545/14613 (IATTC)/20110003 (ICCAT) | NEPTUNE | Gruzija | IATTC, ICCAT, WCPFC |
| 9319856 | NIHEWAN (HUIQUAN, WUTAISHAN ANHUI 44, YANGZI HUA 44, TROSKY, PALOMA V (CCAMLR)/WUTAISHA N ANHUI 44, YANGZI HUA 44, PALOMA V, JIAN YUAN, TROSKY (SEAFO)) | Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Tanzānijas, Mongolijas, Namībijas, Urugvajas) | CCAMLR, SEAFO |
| 20060003 (ICCAT) | No 101 GLORIA (GOLDEN LAKE) | Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Panamas) | ICCAT |
| 20060008 (ICCAT) | No 2 CHOYU | Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Hondurasas) | ICCAT |
| 20060011 (ICCAT) | No 3 CHOYU | Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Hondurasas) | ICCAT |
| 20040006 (ICCAT) | OCEAN DIAMOND | Nav zināma | ICCAT |
| 7826233/20090001 (ICCAT) | OCEAN LION | Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Ekvatoriālās Gvinejas) | IOTC, ICCAT |
| 11369 (IATTC)/20130022 (ICCAT) | ORCA | Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Belizas) | IATTC, ICCAT |
| 20060012 (ICCAT) | ORIENTE No 7 | Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Hondurasas) | ICCAT |
| 5062479 | PERLON (CHERNE, BIGARO, HOKING, SARGO, LUGALPESCA) | Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Mongolijas, Togo, Urugvajas) | CCAMLR, SEAFO |
| 6607666 | RAY (KILY, CONSTANT, TROPIC, ISLA GRACIOSA (CCAMLR)/KILLY, CONSTANT, TROPIC, ISLA GRACIOSA (SEAFO)) | Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Belizas, Ekvatoriālās Gvinejas, Dienvidāfrikas) (CCAMLR)/Beliza (iepriekšējie karogi: Dienvidāfrikas, Ekvatoriālās Gvinejas, Mongolijas) (SEAFO) | CCAMLR, SEAFO |
| 95 (IATTC)/20130023 (ICCAT) | REYMAR 6 | Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Belizas) | IATTC, ICCAT |
| 20130027 (ICCAT) | SAMUDERA PASIFIK No 18 | Indonēzija | ICCAT |
| 200800004 iepriekš AT000LIB00039 (ICCAT) | SHARON 1 (MANARA 1, POSEIDON) | Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Lībijas, Apvienotās Karalistes) | ICCAT |
| 20050001 (ICCAT) | SOUTHERN STAR 136 (HSIANG CHANG) | Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Sentvinsentas un Grenadīnu) | ICCAT |
| 9405 (IATTC)/20130024 (ICCAT) | TA FU 1 | Nav zināma | IATTC, ICCAT |
| 6818930 | TCHAW (REX, CONDOR, INCA, VIKING, CISNE AZUL (CCAMLR)/CONDOR, INCA, VIKING, CISNE AZUL, PESCAMEX III, AROSA CUARTO, REX (SEAFO)) | Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Togo, Belizas, Seišelu) (CCAMLR)/Togo (iepriekšējie karogi: Belizas, Seišelu, Togo) (SEAFO) | CCAMLR, SEAFO |
| 13568 (IATTC)/20130025 (ICCAT) | TCHING YE No 6 (EL DIRIA I) | Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Belizas, Kostarikas) | IATTC, ICCAT |
| 6905408 | THUNDER (WUHAN No 4, KUKO, TYPHOON I, RUBIN, ARCTIC RANGER (CCAMLR)/ARCTIC RANGER, RUBIN, TYPHOON-I, KUKO (SEAFO)) | Nigērija (iepriekšējie karogi: Mongolijas, Togo, Seišelu, Apvienotās Karalistes (CCAMLR)) | CCAMLR, SEAFO |
| 7905039 | TIANTAI (KESHAN, BAIYANGDIAN, PACIFIC DUCHESS) (CCAMLR)/KESHAN (BAIYANGDIAN, PACIFIC DUCHESS) (SEAFO) | Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Mongolijas, Tanzānijas) (CCAMLR)/Mongolija (iepriekšējais karogs: Tanzānijas) (SEAFO) | CCAMLR, SEAFO |
| 7321374, 7325930 (SEAFO) | TRINITY (ENXEMBRE, YUCATAN BASIN, FONTENOVA, JAWHARA (NEAFC, NAFO)/YUCATAN BASIN, ENXEMBRE, FONTE NOVA, JAWHARA, UKOLA COREA (SEAFO)) | Gana (iepriekšējie karogi: Panamas, Marokas (NEAFC, NAFO)/Panamas, Gibraltāra, Marokas (SEAFO)) | NEAFC, NAFO, SEAFO |
| 8994295/129 (IATTC) 20130026 (ICCAT) | WEN TENG No 688 (MAHKOIA ABADI No 196) | Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Belizas) | IATTC, ICCAT |
| 20130016 (ICCAT) | YU FONG 168 | Taivāna | WCPFC, ICCAT |
| 2009002 (ICCAT) | YU MAAN WON | Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Gruzijas) | IOTC, ICCAT |

IMO
   (1) piešķirtais kuģa identifikācijas numurs/RZPO atsauce

Kuģa vārds (iepriekšējais vārds) (2)

Karoga valsts vai karoga teritorija (saskaņā ar RZPO datiem) (2)

Iekļauts RZPO sarakstā (2)

20060010 (ICCAT)

ACROS No 2

Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Hondurasas)

ICCAT

20060009 (ICCAT)

ACROS No 3

Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Hondurasas)

ICCAT

7306570

ALBORAN II (WHITE ENTERPRISE (NAFO, NEAFC)/WHITE, ENTERPRISE, ENXEMBRE, ATALAYA, REDA IV, ATALAYA DEL SUR (SEAFO))

Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Panamas, Sentkitsas un Nevisas) (NAFO, NEAFC)/Panama (iepriekšējie karogi: Sentkitsas un Nevisas, Gibraltāra) (SEAFO)

NEAFC, NAFO, SEAFO

7424891

ALDABRA (OMOA I (CCAMLR)/OMOA 1 (SEAFO))

Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Tanzānijas, Hondurasas) (CCAMLR)/Tanzānija (iepriekšējie karogi: Hondurasas, Togo) (SEAFO)

CCAMLR, SEAFO

7036345

AMORINN (ICEBERG II, LOME, NOEMI)

Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Togo, Belizas)

CCAMLR, SEAFO

8713392

BERBER (SNAKE, OCTOPUS I, PION, THE BIRD, CHU LIM, YIN PENG, THOR 33, ULYSES, GALE, SOUTH BOY, PISCIS) (CCAMLR)/SNAKE (OCTOPUS 1, PISCIS, SOUTH BOY, GALE, ULYSES, THOR 33, YIN PENG, CHU LIM, THE BIRD, PION) (SEAFO)

Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Lībijas, Mongolijas, Hondurasas, Ziemeļkorejas (KTDR), Ekvatoriālās Gvinejas, Urugvajas) (CCAMLR)/Lībija (iepriekšējais karogs: Mongolijas) (SEAFO)

CCAMLR, SEAFO

12290 (IATTC) /20110011 (ICCAT)

BHASKARA No 10

Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Indonēzijas)

IATTC, ICCAT

12291 (IATTC)/20110012 (ICCAT)

BHASKARA No 9

Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Indonēzijas)

IATTC, ICCAT

20060001 (ICCAT)

BIGEYE

Nav zināma

ICCAT

20040005 (ICCAT)

BRAVO

Nav zināma

ICCAT

9407 (IATTC)/20110013 (ICCAT)

CAMELOT

Nav zināma

IATTC, ICCAT

6622642

CHALLENGE (PERSEVERANCE, MILA (CCAMLR)/MILA, ISLA, MONTANA CLARA, PERSEVERANCE (SEAFO))

Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Panamas, Ekvatoriālās Gvinejas, Apvienotās Karalistes)

CCAMLR, SEAFO

7322897

CHANG BAI (HOUGSHUI, HUANG HE 22, SIMA QIAN BARU 22, CORVUS, GALAXY, INA MAKA, BLACK MOON, RED MOON, EOLO, THULE, MAGNUS, DORITA (CCAMLR)/HUANG HE 22, SIMA QIAN BARU 22, DORITA, MAGNUS, THULE, EOLO, RED MOON, BLACK MOON, INA MAKA, GALAXY, CORVUS (SEAFO))

Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Tanzānijas, Ziemeļkorejas (KTDR), Panamas, Sjerraleones, Ekvatoriālās Gvinejas, Sentvinsentas un Grenadīnu, Urugvajas) (CCAMLR)/Tanzānija (iepriekšējie karogi: Urugvajas, Sentvinsentas un Grenadīnu, Ekvatoriālās Gvinejas, Ziemeļkorejas (KTDR), Sjerraleones, Panamas) (SEAFO)

CCAMLR, SEAFO

9042001

CHENGDU (SHAANXI HENAN 33, XIONG NU BARU 33, DRACO I, LIBERTY, CHILBO SAN 33, HAMMER, SEO YANG No 88, CARRAN (CCAMLR)/SHAANXI HENAN 33, XIONG NU BARU 33, LIBERTY, CHILBO SAN 33, HAMMER, CARRAN, DRACO-1 (SEAFO))

Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Tanzānijas, Panamas, Sjerraleones, Ziemeļkorejas (KTDR), Togo, Korejas Republikas, Urugvajas (CCAMLR))/Tanzānija (iepriekšējie karogi: Urugvajas, Togo, Ziemeļkorejas (KTDR), Panamas) (SEAFO)

CCAMLR, SEAFO

125, 280020064 (IATTC)/20110014 (ICCAT)

CHIA HAO No 66

Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Belizas)

IATTC, ICCAT

20080001 un iepriekš AT000GUI000002 (ICCAT)

DANIAA (CARLOS)

Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Gvinejas Republikas (Konakri))

ICCAT

8422852

DOLPHIN (OGNEVKA)

Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Krievijas, Gruzijas (NAFO, NEAFC))

NEAFC, NAFO, SEAFO

6163 (IATTC)/20130019 (ICCAT)

DRAGON III

Nav zināma

IATTC, ICCAT

8604668

EROS DOS (FURABOLOS)

Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Panamas, Seišelu) (NAFO, NEAFC)/Panama (SEAFO)

NEAFC, NAFO, SEAFO

20130018 (ICCAT)

FULL RICH

Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Belizas)

IOTC, ICCAT

7355662/20130015 (ICCAT)

FU LIEN No 1

Gruzija

WCPFC, ICCAT

20130017 (ICCAT)

FU HSIANG FA No 21

Nav zināma

IOTC, ICCAT

200800005, iepriekš AT000LIB00041 (ICCAT)

GALA I (MANARA II, ROAGAN)

Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Lībijas, Menas salas)

ICCAT

6591 (IATTC)/20130020 (ICCAT)

GOIDAU RUEY No 1

Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Panamas)

IATTC, ICCAT

7020126

GOOD HOPE (VEA RANGER V, TOTO (SEAFO)/TOTO (CCAMLR))

Nigērija (iepriekšējais karogs: Belizas (SEAFO))

CCAMLR, SEAFO

6719419 (NEAFC, SEAFO)/6714919 (NAFO)

GORILERO (GRAN SOL)

Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Sjerra Leones, Panamas (NAFO, NEAFC))

NEAFC, NAFO, SEAFO

2009003 (ICCAT)

GUNUAR MELYAN 21

Nav zināma

IOTC, ICCAT

7322926

HEAVY VEA (DUERO, JULIUS, KETA, SHERPA UNO (CCAMLR)/SHERPA UNO, KETA, DUERO (SEAFO))

Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Panamas, Sentkitsas un Nevisas, Belizas) (CCAMLR)/Panama (iepriekšējais karogs: Urugvajas) (SEAFO)

CCAMLR, SEAFO

201000004 (ICCAT)

HOOM XIANG 11

Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Malaizijas)

IOTC, ICCAT

7332218

IANNIS 1 (NEAFC)/IANNIS I (NAFO, SEAFO) (MOANA MAR, CANOS DE MECA (SEAFO))

Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Panamas (NEAFC, NAFO))

NEAFC, NAFO, SEAFO

6803961

ITZIAR II (SEABULL 22, CARMELA, GOLD DRAGON, GOLDEN SUN, NOTRE DAME, MARE)

Mali (iepriekšējie karogi: Nigērijas, Togo, Ekvatoriālās Gvinejas, Bolīvijas, Namībijas (CCAMLR))

CCAMLR, SEAFO

9505 (IATTC)/20130021 (ICCAT)

JYI LIH 88

Nav zināma

IATTC, ICCAT

7905443

KOOSHA 4 (EGUZKIA (SEAFO))

Irāna

CCAMLR, SEAFO

9037537

LANA (ZEUS, TRITON I (CCAMLR)/KINSHO MARU No 18, TRITON-1, ZEUS (SEAFO))

Nigērija (iepriekšējie karogi: Mongolijas, Togo, Sjerraleones) (CCAMLR)/nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Japānas, Sjerraleones, Togo, Mongolijas) (SEAFO)

CCAMLR, SEAFO

20060007 (ICCAT)

LILA No 10

Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Panamas)

ICCAT

7388267

LIMPOPO (ROSS, ALOS, LENA, CAP GEORGE (CCAMLR)/ROSS, ALOS, LENA, CAP GEORGE, CONBAROYA, TERCERO (SEAFO))

Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Togo, Ganas, Seišelu, Francijas (CCAMLR)/Seišelu, Ganas, Togo (SEAFO))

CCAMLR, SEAFO

20040007 (ICCAT)

MADURA 2

Nav zināma

ICCAT

20040008 (ICCAT)

MADURA 3

Nav zināma

ICCAT

7325746

MAINE (GUINESPA I, MAPOSA NOVENO (SEAFO))

Gvinejas Republika (Konakri)

NEAFC, NAFO, SEAFO

20060002 (ICCAT)

MARIA

Nav zināma

ICCAT

20060005 (ICCAT)

MELILLA No 101

Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Panamas)

ICCAT

20060004 (ICCAT)

MELILLA No 103

Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Panamas)

ICCAT

7385174

MURTOSA

Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Togo (NAFO, NEAFC)/Portugāles (SEAFO))

NEAFC, NAFO, SEAFO

C-00545/14613 (IATTC)/20110003 (ICCAT)

NEPTUNE

Gruzija

IATTC, ICCAT, WCPFC

9319856

NIHEWAN (HUIQUAN, WUTAISHAN ANHUI 44, YANGZI HUA 44, TROSKY, PALOMA V (CCAMLR)/WUTAISHA N ANHUI 44, YANGZI HUA 44, PALOMA V, JIAN YUAN, TROSKY (SEAFO))

Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Tanzānijas, Mongolijas, Namībijas, Urugvajas)

CCAMLR, SEAFO

20060003 (ICCAT)

No 101 GLORIA (GOLDEN LAKE)

Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Panamas)

ICCAT

20060008 (ICCAT)

No 2 CHOYU

Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Hondurasas)

ICCAT

20060011 (ICCAT)

No 3 CHOYU

Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Hondurasas)

ICCAT

20040006 (ICCAT)

OCEAN DIAMOND

Nav zināma

ICCAT

7826233/20090001 (ICCAT)

OCEAN LION

Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Ekvatoriālās Gvinejas)

IOTC, ICCAT

11369 (IATTC)/20130022 (ICCAT)

ORCA

Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Belizas)

IATTC, ICCAT

20060012 (ICCAT)

ORIENTE No 7

Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Hondurasas)

ICCAT

5062479

PERLON (CHERNE, BIGARO, HOKING, SARGO, LUGALPESCA)

Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Mongolijas, Togo, Urugvajas)

CCAMLR, SEAFO

6607666

RAY (KILY, CONSTANT, TROPIC, ISLA GRACIOSA (CCAMLR)/KILLY, CONSTANT, TROPIC, ISLA GRACIOSA (SEAFO))

Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Belizas, Ekvatoriālās Gvinejas, Dienvidāfrikas) (CCAMLR)/Beliza (iepriekšējie karogi: Dienvidāfrikas, Ekvatoriālās Gvinejas, Mongolijas) (SEAFO)

CCAMLR, SEAFO

95 (IATTC)/20130023 (ICCAT)

REYMAR 6

Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Belizas)

IATTC, ICCAT

20130027 (ICCAT)

SAMUDERA PASIFIK No 18

Indonēzija

ICCAT

200800004 iepriekš AT000LIB00039 (ICCAT)

SHARON 1 (MANARA 1, POSEIDON)

Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Lībijas, Apvienotās Karalistes)

ICCAT

20050001 (ICCAT)

SOUTHERN STAR 136 (HSIANG CHANG)

Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Sentvinsentas un Grenadīnu)

ICCAT

9405 (IATTC)/20130024 (ICCAT)

TA FU 1

Nav zināma

IATTC, ICCAT

6818930

TCHAW (REX, CONDOR, INCA, VIKING, CISNE AZUL (CCAMLR)/CONDOR, INCA, VIKING, CISNE AZUL, PESCAMEX III, AROSA CUARTO, REX (SEAFO))

Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Togo, Belizas, Seišelu) (CCAMLR)/Togo (iepriekšējie karogi: Belizas, Seišelu, Togo) (SEAFO)

CCAMLR, SEAFO

13568 (IATTC)/20130025 (ICCAT)

TCHING YE No 6 (EL DIRIA I)

Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Belizas, Kostarikas)

IATTC, ICCAT

6905408

THUNDER (WUHAN No 4, KUKO, TYPHOON I, RUBIN, ARCTIC RANGER (CCAMLR)/ARCTIC RANGER, RUBIN, TYPHOON-I, KUKO (SEAFO))

Nigērija (iepriekšējie karogi: Mongolijas, Togo, Seišelu, Apvienotās Karalistes (CCAMLR))

CCAMLR, SEAFO

7905039

TIANTAI (KESHAN, BAIYANGDIAN, PACIFIC DUCHESS) (CCAMLR)/KESHAN (BAIYANGDIAN, PACIFIC DUCHESS) (SEAFO)

Nav zināma (pēdējie zināmie karogi: Mongolijas, Tanzānijas) (CCAMLR)/Mongolija (iepriekšējais karogs: Tanzānijas) (SEAFO)

CCAMLR, SEAFO

7321374, 7325930 (SEAFO)

TRINITY (ENXEMBRE, YUCATAN BASIN, FONTENOVA, JAWHARA (NEAFC, NAFO)/YUCATAN BASIN, ENXEMBRE, FONTE NOVA, JAWHARA, UKOLA COREA (SEAFO))

Gana (iepriekšējie karogi: Panamas, Marokas (NEAFC, NAFO)/Panamas, Gibraltāra, Marokas (SEAFO))

NEAFC, NAFO, SEAFO

8994295/129 (IATTC) 20130026 (ICCAT)

WEN TENG No 688 (MAHKOIA ABADI No 196)

Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Belizas)

IATTC, ICCAT

20130016 (ICCAT)

YU FONG 168

Taivāna

WCPFC, ICCAT

2009002 (ICCAT)

YU MAAN WON

Nav zināma (pēdējais zināmais karogs: Gruzijas)

IOTC, ICCAT

---

(1)  Starptautiskā Jūrniecības organizācija.

1

(2)  Papildinformāciju var iegūt reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) tīmekļa vietnēs.”

2

---

| 13.2.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 43/55 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 43/55

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 138/2014

(2014. gada 12. februāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 12. februārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 107,2 |
| MA | 55,5 |
| TN | 72,1 |
| TR | 111,6 |
| ZZ | 86,6 |
| 0707 00 05 | MA | 168,6 |
| TR | 151,3 |
| ZZ | 160,0 |
| 0709 91 00 | EG | 176,4 |
| ZZ | 176,4 |
| 0709 93 10 | MA | 39,0 |
| TR | 132,9 |
| ZZ | 86,0 |
| 0805 10 20 | EG | 45,1 |
| IL | 66,4 |
| MA | 56,4 |
| TN | 52,4 |
| TR | 72,7 |
| ZZ | 58,6 |
| 0805 20 10 | IL | 138,2 |
| MA | 76,7 |
| ZZ | 107,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 60,3 |
| IL | 134,4 |
| JM | 112,4 |
| KR | 142,4 |
| MA | 132,8 |
| PK | 55,3 |
| TR | 59,7 |
| ZZ | 99,6 |
| 0805 50 10 | AL | 43,6 |
| MA | 71,7 |
| TR | 56,3 |
| ZZ | 57,2 |
| 0808 10 80 | CN | 88,4 |
| MK | 26,2 |
| US | 160,4 |
| ZZ | 91,7 |
| 0808 30 90 | CL | 123,8 |
| CN | 70,9 |
| TR | 122,0 |
| US | 197,2 |
| ZA | 95,0 |
| ZZ | 121,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

IL

107,2

MA

55,5

TN

72,1

TR

111,6

ZZ

86,6

0707 00 05

MA

168,6

TR

151,3

ZZ

160,0

0709 91 00

EG

176,4

ZZ

176,4

0709 93 10

MA

39,0

TR

132,9

ZZ

86,0

0805 10 20

EG

45,1

IL

66,4

MA

56,4

TN

52,4

TR

72,7

ZZ

58,6

0805 20 10

IL

138,2

MA

76,7

ZZ

107,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

60,3

IL

134,4

JM

112,4

KR

142,4

MA

132,8

PK

55,3

TR

59,7

ZZ

99,6

0805 50 10

AL

43,6

MA

71,7

TR

56,3

ZZ

57,2

0808 10 80

CN

88,4

MK

26,2

US

160,4

ZZ

91,7

0808 30 90

CL

123,8

CN

70,9

TR

122,0

US

197,2

ZA

95,0

ZZ

121,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---