# Europeiska unionens L 127/2015

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 127 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 58 årgången22 maj 2015 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 127

Svensk utgåva

Lagstiftning

58 årgången22 maj 2015

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/791 av den 27 april 2015 om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/792 av den 19 maj 2015 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Maçã de Alcobaça [SGB]) | 5 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/793 av den 19 maj 2015 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Agnello di Sardegna [SGB]) | 6 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/794 av den 19 maj 2015 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Chevrotin [SUB]) | 7 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/795 av den 19 maj 2015 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Pont-l'Évêque [SUB]) | 8 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/796 av den 21 maj 2015 om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 vad gäller uppgifterna om Förenta staterna i förteckningen över tredjeländer, områden, zoner eller delområden från vilka vissa varor av fjäderfä får importeras till eller transiteras genom unionen i samband med högpatogen aviär influensa efter ytterligare utbrott i det landet (
  1
  ) | 9 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/797 av den 21 maj 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 17 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2015/798 av den 11 maj 2015 om bemyndigande för Europeiska kommissionen att på Europeiska unionens vägnar förhandla om ändringar av Wienkonventionen för skydd av ozonskiktet och Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet | 19 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2015/799 av den 18 maj 2015 om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska unionens intresse bli parter i Internationella sjöfartsorganisationens internationella konvention om normer för utbildning, certifiering och vakthållning för personal ombord på fiskefartyg (
  1
  ) | 20 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2015/800 av den 21 maj 2015 om ändring och förlängning av beslut 2013/233/Gusp om Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen) | 22 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2015/801 av den 20 maj 2015 om referensdokument för bästa miljöledningspraxis, indikatorer för sektorspecifik miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass för detaljhandelssektorn enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2009 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas)
  [delgivet med nr C(2015) 3234]

   (
  1
  ) | 25 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/791 av den 27 april 2015 om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/792 av den 19 maj 2015 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Maçã de Alcobaça [SGB])

5

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/793 av den 19 maj 2015 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Agnello di Sardegna [SGB])

6

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/794 av den 19 maj 2015 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Chevrotin [SUB])

7

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/795 av den 19 maj 2015 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Pont-l'Évêque [SUB])

8

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/796 av den 21 maj 2015 om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 vad gäller uppgifterna om Förenta staterna i förteckningen över tredjeländer, områden, zoner eller delområden från vilka vissa varor av fjäderfä får importeras till eller transiteras genom unionen i samband med högpatogen aviär influensa efter ytterligare utbrott i det landet (
  1
  )

1

9

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/797 av den 21 maj 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

17

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2015/798 av den 11 maj 2015 om bemyndigande för Europeiska kommissionen att på Europeiska unionens vägnar förhandla om ändringar av Wienkonventionen för skydd av ozonskiktet och Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet

19

*

Rådets beslut (EU) 2015/799 av den 18 maj 2015 om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska unionens intresse bli parter i Internationella sjöfartsorganisationens internationella konvention om normer för utbildning, certifiering och vakthållning för personal ombord på fiskefartyg (
  1
  )

1

20

*

Rådets beslut (Gusp) 2015/800 av den 21 maj 2015 om ändring och förlängning av beslut 2013/233/Gusp om Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen)

22

*

Kommissionens beslut (EU) 2015/801 av den 20 maj 2015 om referensdokument för bästa miljöledningspraxis, indikatorer för sektorspecifik miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass för detaljhandelssektorn enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2009 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas)
  [delgivet med nr C(2015) 3234]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2015) 3234]

1

25

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till slutgiltigt antagande (EU, Euratom) 2015/371 av Europeiska unionens ändringsbudget nr 7 för budgetåret 2014 ( EUT L 73, 17.3.2015 ) | 61 |
| | * | Rättelse till kommissionens förordning (EU) nr 479/2010 av den 1 juni 2010 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller meddelanden till kommissionen inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter ( EUT L 135, 2.6.2010 ) | 62 |

Rättelser

*

Rättelse till slutgiltigt antagande (EU, Euratom) 2015/371 av Europeiska unionens ändringsbudget nr 7 för budgetåret 2014 ( EUT L 73, 17.3.2015 )

( EUT L 73, 17.3.2015 )

61

*

Rättelse till kommissionens förordning (EU) nr 479/2010 av den 1 juni 2010 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller meddelanden till kommissionen inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter ( EUT L 135, 2.6.2010 )

( EUT L 135, 2.6.2010 )

62

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 22.5.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 127/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 127/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2015/791

av den 27 april 2015

om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (1), särskilt artikel 58.7, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 19.1 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 (2) föreskrivs att den fleråriga budgetramen ska revideras om det för bland annat Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling antas nya program som genomförs genom delad förvaltning efter den 1 januari 2014, så att anslag kan överföras till påföljande år, utöver motsvarande utgiftstak, med belopp som motsvarar de outnyttjade anslagen under år 2014. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 19.1 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 (2) föreskrivs att den fleråriga budgetramen ska revideras om det för bland annat Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling antas nya program som genomförs genom delad förvaltning efter den 1 januari 2014, så att anslag kan överföras till påföljande år, utöver motsvarande utgiftstak, med belopp som motsvarar de outnyttjade anslagen under år 2014.

| (2) | Landsbygdsutvecklingsprogrammen i Bulgarien, Tjeckien, Irland, Grekland, Spanien, Kroatien, Italien, Cypern, Luxemburg, Ungern, Malta, Rumänien och Sverige, och vissa regionala program i Belgien, Tyskland, Frankrike och Förenade kungariket var inte klara att antas i slutet av 2014. |
| --- | --- |

(2)

Landsbygdsutvecklingsprogrammen i Bulgarien, Tjeckien, Irland, Grekland, Spanien, Kroatien, Italien, Cypern, Luxemburg, Ungern, Malta, Rumänien och Sverige, och vissa regionala program i Belgien, Tyskland, Frankrike och Förenade kungariket var inte klara att antas i slutet av 2014.

| (3) | Förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 har reviderats i enlighet med detta genom rådets förordning (EU, Euratom) 2015/623 (3) med en överföring för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling av motsvarande outnyttjade medel för 2014 till 2015 och 2016 års utgiftstak. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 har reviderats i enlighet med detta genom rådets förordning (EU, Euratom) 2015/623 (3) med en överföring för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling av motsvarande outnyttjade medel för 2014 till 2015 och 2016 års utgiftstak.

| (4) | Bilaga I till förordning (EU) nr 1305/2013, som fastställer fördelningen av unionens stöd för landsbygdsutveckling för perioden 2014–2020 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Bilaga I till förordning (EU) nr 1305/2013, som fastställer fördelningen av unionens stöd för landsbygdsutveckling för perioden 2014–2020 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | Eftersom denna förordning är av avgörande betydelse för ett smidigt och snabbt antagande av landsbygdsutvecklingsprogrammen bör den träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom denna förordning är av avgörande betydelse för ett smidigt och snabbt antagande av landsbygdsutvecklingsprogrammen bör den träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EU) nr 1305/2013 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 april 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 487.

1

(2)  Rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 884).

2

(3)  Rådets förordning (EU, Euratom) 2015/623 av den 21 april 2015 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (EUT L 103, 22.4.2015, s. 1).

3

---

BILAGA

”BILAGA I

FÖRDELNING AV UNIONSSTÖDET FÖR LANDSBYGDSUTVECKLING (2014–2020)

| (löpande priser i EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | TOTALT
  2014–2020 |
| Belgien | 40 855 562 | 97 243 257 | 109 821 794 | 97 175 076 | 97 066 202 | 102 912 713 | 102 723 155 | 647 797 759 |
| Bulgarien | | 502 807 341 | 505 020 057 | 340 409 994 | 339 966 052 | 339 523 306 | 338 990 216 | 2 366 716 966 |
| Tjeckien | | 470 143 771 | 503 130 504 | 344 509 078 | 343 033 490 | 323 242 050 | 321 615 103 | 2 305 673 996 |
| Danmark | 90 287 658 | 90 168 920 | 136 397 742 | 144 868 072 | 153 125 142 | 152 367 537 | 151 588 619 | 918 803 690 |
| Tyskland | 664 601 903 | 1 498 240 410 | 1 685 574 112 | 1 404 073 302 | 1 400 926 899 | 1 397 914 658 | 1 394 588 766 | 9 445 920 050 |
| Estland | 103 626 144 | 103 651 030 | 111 192 345 | 122 865 093 | 125 552 583 | 127 277 180 | 129 177 183 | 823 341 558 |
| Irland | | 469 633 941 | 469 724 442 | 313 007 411 | 312 891 690 | 312 764 355 | 312 570 314 | 2 190 592 153 |
| Grekland | | 907 059 608 | 1 007 736 821 | 703 471 245 | 701 719 722 | 700 043 071 | 698 261 326 | 4 718 291 793 |
| Spanien | | 1 780 169 908 | 1 780 403 445 | 1 185 553 005 | 1 184 419 678 | 1 183 448 718 | 1 183 394 067 | 8 297 388 821 |
| Frankrike | 4 353 019 | 2 336 138 618 | 2 363 567 980 | 1 665 777 592 | 1 668 304 328 | 1 671 324 729 | 1 675 377 983 | 11 384 844 249 |
| Kroatien | | 448 426 250 | 448 426 250 | 282 342 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 2 026 222 500 |
| Italien | | 2 223 480 180 | 2 231 599 688 | 1 493 380 162 | 1 495 583 530 | 1 498 573 799 | 1 501 763 408 | 10 444 380 767 |
| Cypern | | 28 341 472 | 28 345 126 | 18 894 801 | 18 892 389 | 18 889 108 | 18 881 481 | 132 244 377 |
| Lettland | 138 327 376 | 150 968 424 | 153 066 059 | 155 139 289 | 157 236 528 | 159 374 589 | 161 491 517 | 1 075 603 782 |
| Litauen | 230 392 975 | 230 412 316 | 230 431 887 | 230 451 686 | 230 472 391 | 230 483 599 | 230 443 386 | 1 613 088 240 |
| Luxemburg | | 21 385 468 | 21 432 133 | 14 366 484 | 14 415 051 | 14 464 074 | 14 511 390 | 100 574 600 |
| Ungern | | 742 851 235 | 737 099 981 | 488 620 684 | 488 027 342 | 487 402 356 | 486 662 895 | 3 430 664 493 |
| Malta | | 20 905 107 | 20 878 690 | 13 914 927 | 13 893 023 | 13 876 504 | 13 858 647 | 97 326 898 |
| Nederländerna | 87 118 078 | 87 003 509 | 118 496 585 | 118 357 256 | 118 225 747 | 118 107 797 | 117 976 388 | 765 285 360 |
| Österrike | 557 806 503 | 559 329 914 | 560 883 465 | 562 467 745 | 564 084 777 | 565 713 368 | 567 266 225 | 3 937 551 997 |
| Polen | 1 569 517 638 | 1 175 590 560 | 1 193 429 059 | 1 192 025 238 | 1 190 589 130 | 1 189 103 987 | 1 187 301 202 | 8 697 556 814 |
| Spanien | 577 031 070 | 577 895 019 | 578 913 888 | 579 806 001 | 580 721 241 | 581 637 133 | 582 456 022 | 4 058 460 374 |
| Rumänien | | 1 723 260 662 | 1 751 613 412 | 1 186 544 149 | 1 184 725 381 | 1 141 925 604 | 1 139 927 194 | 8 127 996 402 |
| Slovakien | 118 678 072 | 119 006 876 | 119 342 187 | 119 684 133 | 120 033 142 | 120 384 760 | 120 720 633 | 837 849 803 |
| Slovenien | 271 154 575 | 213 101 979 | 215 603 053 | 215 356 644 | 215 106 447 | 214 844 203 | 214 524 943 | 1 559 691 844 |
| Finland | 335 440 884 | 336 933 734 | 338 456 263 | 340 009 057 | 341 593 485 | 343 198 337 | 344 776 578 | 2 380 408 338 |
| Sverige | | 386 944 025 | 378 153 207 | 249 386 135 | 249 552 108 | 249 710 989 | 249 818 786 | 1 763 565 250 |
| Förenade kungariket | 475 531 544 | 848 443 195 | 851 819 320 | 755 518 938 | 755 301 511 | 756 236 113 | 756 815 870 | 5 199 666 491 |
| Totalt EU-28 | 5 264 723 001 | 18 149 536 729 | 18 650 559 495 | 14 337 975 697 | 14 347 801 509 | 14 297 087 137 | 14 299 825 797 | 99 347 509 365 |
| |
| Tekniskt stöd (0,25 %) | 34 130 699 | 34 131 977 | 34 133 279 | 34 134 608 | 34 135 964 | 34 137 346 | 34 138 756 | 238 942 629 |
| Totalt | 5 298 853 700 | 18 183 668 706 | 18 684 692 774 | 14 372 110 305 | 14 381 937 473 | 14 331 224 483 | 14 333 964 553 | 99 586 451 994 ” |

(löpande priser i EUR)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

TOTALT

2014–2020

Belgien

40 855 562

97 243 257

109 821 794

97 175 076

97 066 202

102 912 713

102 723 155

647 797 759

Bulgarien

502 807 341

505 020 057

340 409 994

339 966 052

339 523 306

338 990 216

2 366 716 966

Tjeckien

470 143 771

503 130 504

344 509 078

343 033 490

323 242 050

321 615 103

2 305 673 996

Danmark

90 287 658

90 168 920

136 397 742

144 868 072

153 125 142

152 367 537

151 588 619

918 803 690

Tyskland

664 601 903

1 498 240 410

1 685 574 112

1 404 073 302

1 400 926 899

1 397 914 658

1 394 588 766

9 445 920 050

Estland

103 626 144

103 651 030

111 192 345

122 865 093

125 552 583

127 277 180

129 177 183

823 341 558

Irland

469 633 941

469 724 442

313 007 411

312 891 690

312 764 355

312 570 314

2 190 592 153

Grekland

907 059 608

1 007 736 821

703 471 245

701 719 722

700 043 071

698 261 326

4 718 291 793

Spanien

1 780 169 908

1 780 403 445

1 185 553 005

1 184 419 678

1 183 448 718

1 183 394 067

8 297 388 821

Frankrike

4 353 019

2 336 138 618

2 363 567 980

1 665 777 592

1 668 304 328

1 671 324 729

1 675 377 983

11 384 844 249

Kroatien

448 426 250

448 426 250

282 342 500

282 342 500

282 342 500

282 342 500

2 026 222 500

Italien

2 223 480 180

2 231 599 688

1 493 380 162

1 495 583 530

1 498 573 799

1 501 763 408

10 444 380 767

Cypern

28 341 472

28 345 126

18 894 801

18 892 389

18 889 108

18 881 481

132 244 377

Lettland

138 327 376

150 968 424

153 066 059

155 139 289

157 236 528

159 374 589

161 491 517

1 075 603 782

Litauen

230 392 975

230 412 316

230 431 887

230 451 686

230 472 391

230 483 599

230 443 386

1 613 088 240

Luxemburg

21 385 468

21 432 133

14 366 484

14 415 051

14 464 074

14 511 390

100 574 600

Ungern

742 851 235

737 099 981

488 620 684

488 027 342

487 402 356

486 662 895

3 430 664 493

Malta

20 905 107

20 878 690

13 914 927

13 893 023

13 876 504

13 858 647

97 326 898

Nederländerna

87 118 078

87 003 509

118 496 585

118 357 256

118 225 747

118 107 797

117 976 388

765 285 360

Österrike

557 806 503

559 329 914

560 883 465

562 467 745

564 084 777

565 713 368

567 266 225

3 937 551 997

Polen

1 569 517 638

1 175 590 560

1 193 429 059

1 192 025 238

1 190 589 130

1 189 103 987

1 187 301 202

8 697 556 814

Spanien

577 031 070

577 895 019

578 913 888

579 806 001

580 721 241

581 637 133

582 456 022

4 058 460 374

Rumänien

1 723 260 662

1 751 613 412

1 186 544 149

1 184 725 381

1 141 925 604

1 139 927 194

8 127 996 402

Slovakien

118 678 072

119 006 876

119 342 187

119 684 133

120 033 142

120 384 760

120 720 633

837 849 803

Slovenien

271 154 575

213 101 979

215 603 053

215 356 644

215 106 447

214 844 203

214 524 943

1 559 691 844

Finland

335 440 884

336 933 734

338 456 263

340 009 057

341 593 485

343 198 337

344 776 578

2 380 408 338

Sverige

386 944 025

378 153 207

249 386 135

249 552 108

249 710 989

249 818 786

1 763 565 250

Förenade kungariket

475 531 544

848 443 195

851 819 320

755 518 938

755 301 511

756 236 113

756 815 870

5 199 666 491

Totalt EU-28

5 264 723 001

18 149 536 729

18 650 559 495

14 337 975 697

14 347 801 509

14 297 087 137

14 299 825 797

99 347 509 365

Tekniskt stöd (0,25 %)

34 130 699

34 131 977

34 133 279

34 134 608

34 135 964

34 137 346

34 138 756

238 942 629

Totalt

5 298 853 700

18 183 668 706

18 684 692 774

14 372 110 305

14 381 937 473

14 331 224 483

14 333 964 553

99 586 451 994 ”

---

| 22.5.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 127/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 127/5

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/792

av den 19 maj 2015

om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Maçã de Alcobaça [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Portugals ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Maçã de Alcobaça”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Portugals ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Maçã de Alcobaça”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 (2).

| (2) | Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen.

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Maçã de Alcobaça” (SGB) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 maj 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 av den 12 juni 1996 om registrering av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar enligt förfarandet i artikel 17 i rådets förordning (EEG) nr 2081/92 (EUT L 148, 21.6.1996, s. 1).

2

(3)  EUT C 468, 31.12.2014, s. 10.

3

---

| 22.5.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 127/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 127/6

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/793

av den 19 maj 2015

om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Agnello di Sardegna [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Italiens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Agnello di Sardegna”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 138/2001 (2), senast ändrad genom kommissionens förordning (EU) nr 1166/2010 (3). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Italiens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Agnello di Sardegna”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 138/2001 (2), senast ändrad genom kommissionens förordning (EU) nr 1166/2010 (3).

| (2) | Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning
   (4) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning
   (4) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen.

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Agnello di Sardegna” (SGB) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 maj 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 138/2001 av den 24 januari 2001 om komplettering av bilagan till förordning (EG) nr 2400/96 om upptagandet av vissa namn i ”Register över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar” som föreskrivs i rådets förordning (EEG) nr 2081/92 om skydd för geografiska och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EGT L 23, 25.1.2001, s. 17).

2

(3)  Kommissionens förordning (EU) nr 1166/2010 av den 9 december 2010 om godkännande av större ändringar av produktspecifikationen för en skyddad beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Agnello di Sardegna [SGB]) (EUT L 326, 10.12.2010, s. 70).

3

(4)  EUT C 466, 30.12.2014, s. 8.

4

---

| 22.5.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 127/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 127/7

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/794

av den 19 maj 2015

om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Chevrotin [SUB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Frankrikes ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Chevrotin”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1357/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Frankrikes ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Chevrotin”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1357/2005 (2).

| (2) | Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen.

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Chevrotin” (SUB) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 maj 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 1357/2005 av den 18 augusti 2005 om komplettering av bilagan till förordning (EG) nr 2400/96 genom att en beteckning förs in i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Chevrotin [SUB]), (EUT L 214, 19.8.2005, s. 6).

2

(3)  EUT C 468, 31.12.2014, s. 2.

3

---

| 22.5.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 127/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 127/8

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/795

av den 19 maj 2015

om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Pont-l'Évêque [SUB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Frankrikes ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Pont-l'Évêque”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Frankrikes ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Pont-l'Évêque”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 (2).

| (2) | Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen.

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Pont-l'Évêque” (SUB) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 maj 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 av den 12 juni 1996 om registrering av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar enligt förfarandet i artikel 17 i rådets förordning (EEG) nr 2081/92 (EGT L 148, 21.6.1996, s. 1).

2

(3)  EUT C 463, 23.12.2014, s. 20.

3

---

| 22.5.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 127/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 127/9

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/796

av den 21 maj 2015

om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 vad gäller uppgifterna om Förenta staterna i förteckningen över tredjeländer, områden, zoner eller delområden från vilka vissa varor av fjäderfä får importeras till eller transiteras genom unionen i samband med högpatogen aviär influensa efter ytterligare utbrott i det landet

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (1), särskilt artikel 8 inledningsfrasen, artikel 8.1 första stycket samt artiklarna 8.4 och 9.4 c,

med beaktande av rådets direktiv 2009/158/EG av den 30 november 2009 om djurhälsovillkor för handel inom gemenskapen med och för import från tredjeland av fjäderfä och kläckägg (2), särskilt artiklarna 23.1, 24.2 och 25.2, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 798/2008 (3) fastställs krav på utfärdande av veterinärintyg för import till och transitering, inklusive lagring under transitering, genom unionen av fjäderfä och fjäderfäprodukter (nedan kallade varorna). Enligt den förordningen får varorna endast importeras till och transiteras genom unionen från de tredjeländer, områden, zoner eller delområden som förtecknas i kolumnerna 1 och 3 i tabellen i del 1 i bilaga I till förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 798/2008 (3) fastställs krav på utfärdande av veterinärintyg för import till och transitering, inklusive lagring under transitering, genom unionen av fjäderfä och fjäderfäprodukter (nedan kallade varorna). Enligt den förordningen får varorna endast importeras till och transiteras genom unionen från de tredjeländer, områden, zoner eller delområden som förtecknas i kolumnerna 1 och 3 i tabellen i del 1 i bilaga I till förordningen.

| (2) | I förordning (EG) nr 798/2008 fastställs även villkoren för att tredjeländer, områden, zoner eller delområden ska anses vara fria från högpatogen aviär influensa (HPAI). |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EG) nr 798/2008 fastställs även villkoren för att tredjeländer, områden, zoner eller delområden ska anses vara fria från högpatogen aviär influensa (HPAI).

| (3) | Förenta staterna förtecknas i del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 som ett tredjeland från vilket import till och transitering genom unionen av de varor som omfattas av den förordningen är tillåten från vissa delar av dess territorium beroende på förekomsten av utbrott av HPAI. Denna regionalisering erkändes genom förordning (EG) nr 798/2008, i dess ändrade lydelse enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/243 (4), kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/342 (5) och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/526 (6), efter utbrott av HPAI i delstaterna Kalifornien, Idaho, Oregon, Washington och Minnesota. |
| --- | --- |

(3)

Förenta staterna förtecknas i del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 som ett tredjeland från vilket import till och transitering genom unionen av de varor som omfattas av den förordningen är tillåten från vissa delar av dess territorium beroende på förekomsten av utbrott av HPAI. Denna regionalisering erkändes genom förordning (EG) nr 798/2008, i dess ändrade lydelse enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/243 (4), kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/342 (5) och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/526 (6), efter utbrott av HPAI i delstaterna Kalifornien, Idaho, Oregon, Washington och Minnesota.

| (4) | I ett avtal mellan unionen och Förenta staterna (7) föreskrivs ett snabbt och ömsesidigt erkännande av regionaliseringsåtgärder i händelse av sjukdomsutbrott i unionen eller i Förenta staterna (nedan kallat avtalet). |
| --- | --- |

(4)

I ett avtal mellan unionen och Förenta staterna (7) föreskrivs ett snabbt och ömsesidigt erkännande av regionaliseringsåtgärder i händelse av sjukdomsutbrott i unionen eller i Förenta staterna (nedan kallat avtalet).

| (5) | Förenta staterna har bekräftat ytterligare utbrott av HPAI av subtyp H5 i fjäderfäbesättningar i delstaterna Missouri, Arkansas, Kansas, North Dakota, South Dakota, Montana, Wisconsin och Iowa. Förenta staternas veterinärmyndigheter upphörde omedelbart att utfärda veterinärintyg för sändningar av varorna som var avsedda för export till unionen från de drabbade delstaterna. Förenta staterna har även genomfört utslaktning för att bekämpa HPAI och begränsa dess spridning. |
| --- | --- |

(5)

Förenta staterna har bekräftat ytterligare utbrott av HPAI av subtyp H5 i fjäderfäbesättningar i delstaterna Missouri, Arkansas, Kansas, North Dakota, South Dakota, Montana, Wisconsin och Iowa. Förenta staternas veterinärmyndigheter upphörde omedelbart att utfärda veterinärintyg för sändningar av varorna som var avsedda för export till unionen från de drabbade delstaterna. Förenta staterna har även genomfört utslaktning för att bekämpa HPAI och begränsa dess spridning.

| (6) | Efter utbrotten i de ovannämnda delstaterna har Förenta staterna lämnat uppdaterad information om den epidemiologiska situationen på dess territorium och om de åtgärder som vidtagits för att förhindra att HPAI sprids, och kommissionen har nu utvärderat den informationen. På grundval av den utvärderingen, de åtaganden som fastställs i avtalet och de garantier som Förenta staterna lämnat bör förbudet mot införsel till unionen av vissa varor ändras så att det omfattar hela delstaterna Minnesota, South Dakota, Wisconsin och Iowa och delar av delstaterna Missouri, Arkansas, Kansas, Montana och North Dakota, där Förenta staternas veterinärmyndigheter har infört restriktioner till följd av de aktuella utbrotten. |
| --- | --- |

(6)

Efter utbrotten i de ovannämnda delstaterna har Förenta staterna lämnat uppdaterad information om den epidemiologiska situationen på dess territorium och om de åtgärder som vidtagits för att förhindra att HPAI sprids, och kommissionen har nu utvärderat den informationen. På grundval av den utvärderingen, de åtaganden som fastställs i avtalet och de garantier som Förenta staterna lämnat bör förbudet mot införsel till unionen av vissa varor ändras så att det omfattar hela delstaterna Minnesota, South Dakota, Wisconsin och Iowa och delar av delstaterna Missouri, Arkansas, Kansas, Montana och North Dakota, där Förenta staternas veterinärmyndigheter har infört restriktioner till följd av de aktuella utbrotten.

| (7) | Uppgifterna om Förenta staterna i förteckningen i del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 bör därför ändras för att ta hänsyn till den aktuella epidemiologiska situationen i tredjelandet. |
| --- | --- |

(7)

Uppgifterna om Förenta staterna i förteckningen i del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 bör därför ändras för att ta hänsyn till den aktuella epidemiologiska situationen i tredjelandet.

| (8) | Bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 maj 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

1

(2)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 74.

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 798/2008 av den 8 augusti 2008 om fastställande av en förteckning över tredjeländer, områden, zoner eller delområden från vilka fjäderfä och fjäderfäprodukter får importeras till och transiteras genom gemenskapen samt kraven för veterinärintyg (EUT L 226, 23.8.2008, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/243 av den 13 februari 2015 om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 vad gäller uppgifterna om Förenta staterna i förteckningen över tredjeländer, områden, zoner eller delområden från vilka vissa varor av fjäderfä får importeras till och transiteras genom unionen i samband med högpatogen aviär influensa (EUT L 41, 17.2.2015, s. 5).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/342 av den 2 mars 2015 om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 vad gäller uppgifterna om Förenta staterna i förteckningen över tredjeländer, områden, zoner eller delområden från vilka vissa varor av fjäderfä får importeras till och transiteras genom unionen i samband med högpatogen aviär influensa efter utbrott i delstaterna Idaho och Kalifornien (EUT L 60, 4.3.2015, s. 31).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/526 av den 27 mars 2015 om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 vad gäller uppgifterna om Förenta staterna i förteckningen över tredjeländer, områden, zoner eller delområden från vilka vissa varor av fjäderfä får importeras till och transiteras genom unionen i samband med ytterligare utbrott av högpatogen aviär influensa i det landet (EUT L 84, 28.3.2015, s. 30).

6

(7)  Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater om sanitära åtgärder för att skydda människors och djurs hälsa vad avser handeln med levande djur och animaliska produkter, godkänt på Europeiska gemenskapens vägnar genom rådets beslut 98/258/EG (EGT L 118, 21.4.1998, s. 1).

7

---

BILAGA

I del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 ska uppgifterna om Förenta staterna ersättas med följande:

| Tredjelandets/områdets ISO-kod och namn | Tredjelandets, områdets, zonens eller delområdets kod | Beskrivning av tredjelandet, området, zonen eller delområdet | Veterinärintyg | Särskilda villkor | Särskilda villkor | Status avseende övervakning av aviär influensa | Vaccinationsstatus avseende aviär influensa | Status avseende bekämpning av salmonella |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förlagor | Tilläggsgarantier | Sista datum (1) | Första datum (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6A | 6B | 7 | 8 | 9 |
| ”US – Förenta staterna | US-0 | Hela landet | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| US-1 | Hela Förenta staterna, med undantag av området US-2 | BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA | | N | | | A | | S3, ST1 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| POU, RAT | | N | | | | | |
| US-2 | Område i Förenta staterna som motsvarar följande: | | | | | | | | |
| US-2.1 | Delstaten Washington: | Benton County |

Tredjelandets/områdets ISO-kod och namn

Tredjelandets, områdets, zonens eller delområdets kod

Beskrivning av tredjelandet, området, zonen eller delområdet

Veterinärintyg

Särskilda villkor

Särskilda villkor

Status avseende övervakning av aviär influensa

Vaccinationsstatus avseende aviär influensa

Status avseende bekämpning av salmonella

Förlagor

Tilläggsgarantier

Sista datum (1)

Första datum (2)

1

2

3

4

5

6

6A

6B

7

8

9

”US – Förenta staterna

US-0

Hela landet

SPF

EP, E

S4

US-1

Hela Förenta staterna, med undantag av området US-2

BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA

N

A

S3, ST1

WGM

VIII

POU, RAT

N

US-2

Område i Förenta staterna som motsvarar följande:

US-2.1

Delstaten Washington:

Benton County

| | Franklin County |
| --- | --- |

Franklin County

WGM

VIII

P2

19.12.2014

7.4.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.2

Delstaten Washington:

Clallam County

WGM

VIII

P2

19.12.2014

11.5.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.3

Delstaten Washington:

Okanogan County (1):

| a) | Norr: Från korsningen mellan US 97 WA 20 och S. Janis Road sväng till höger in på S. Janis Road. Sväng till vänster in på McLaughlin Canyon Road, sedan höger in på Hardy Road och därefter vänster in på Chewilken Valley Road. |
| --- | --- |

a)

Norr: Från korsningen mellan US 97 WA 20 och S. Janis Road sväng till höger in på S. Janis Road. Sväng till vänster in på McLaughlin Canyon Road, sedan höger in på Hardy Road och därefter vänster in på Chewilken Valley Road.

| b) | Öst: Från Chewilken Valley Road sväng höger in på JH Green Road, sedan vänster in på Hosheit Road, sedan vänster in på Tedrow Trail Road och därefter vänster in på Brown Pass Road fram till gränsen till Colville Tribe. Följ gränsen till Colville Tribe västerut och sedan söderut fram tills den korsar US 97 WA 20. |
| --- | --- |

b)

Öst: Från Chewilken Valley Road sväng höger in på JH Green Road, sedan vänster in på Hosheit Road, sedan vänster in på Tedrow Trail Road och därefter vänster in på Brown Pass Road fram till gränsen till Colville Tribe. Följ gränsen till Colville Tribe västerut och sedan söderut fram tills den korsar US 97 WA 20.

| c) | Söder: Sväng höger in på US 97 WA 20, sedan vänster in på Cherokee Road och därefter höger in på Robinson Canyon Road. Sväng vänster in på Bide A Wee Road, sedan vänster in på Duck Lake Road, sedan höger in på Soren Peterson Road, sedan vänster in på Johnson Creek Road och därefter höger in på George Road. Sväng vänster in på Wetherstone Road och sedan höger in på Eplay Road. |
| --- | --- |

c)

Söder: Sväng höger in på US 97 WA 20, sedan vänster in på Cherokee Road och därefter höger in på Robinson Canyon Road. Sväng vänster in på Bide A Wee Road, sedan vänster in på Duck Lake Road, sedan höger in på Soren Peterson Road, sedan vänster in på Johnson Creek Road och därefter höger in på George Road. Sväng vänster in på Wetherstone Road och sedan höger in på Eplay Road.

| d) | Väster: Fån Eplay Road sväng höger in på Conconully Road/6th Avenue N., sedan vänster in på Green Lake Road, sedan höger in på Salmon Creek Road, sedan höger in på Happy Hill Road och därefter vänster in på Conconully Road (som byter namn till Main Street). Sväng höger in på Broadway, sedan vänster in på C Street, sedan höger in på Lake Street E, sedan höger in på Sinlahekin Road, sedan höger in på S. Fish Lake Road och därefter höger in på Fish Lake Road. Sväng vänster in på N. Pine Creek Road, sedan höger in på Henry Road (som byter namn till N. Pine Creek Road), sedan höger in på Indian Springs Road och därefter höger in på Hwy 7 fram till US 97 WA 20. |
| --- | --- |

d)

Väster: Fån Eplay Road sväng höger in på Conconully Road/6th Avenue N., sedan vänster in på Green Lake Road, sedan höger in på Salmon Creek Road, sedan höger in på Happy Hill Road och därefter vänster in på Conconully Road (som byter namn till Main Street). Sväng höger in på Broadway, sedan vänster in på C Street, sedan höger in på Lake Street E, sedan höger in på Sinlahekin Road, sedan höger in på S. Fish Lake Road och därefter höger in på Fish Lake Road. Sväng vänster in på N. Pine Creek Road, sedan höger in på Henry Road (som byter namn till N. Pine Creek Road), sedan höger in på Indian Springs Road och därefter höger in på Hwy 7 fram till US 97 WA 20.

WGM

VIII

P2

29.1.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.4

Delstaten Washington:

Okanogan County (2):

| a) | Norr: Från korsningen mellan US Hwy 97 och Kanadas gräns fortsätt österut utmed Kanadas gräns och sväng sedan höger in på 9 Mile Road (County Hwy 4777). |
| --- | --- |

a)

Norr: Från korsningen mellan US Hwy 97 och Kanadas gräns fortsätt österut utmed Kanadas gräns och sväng sedan höger in på 9 Mile Road (County Hwy 4777).

| b) | Öst: Från 9 Mile Road sväng höger in på Old Hwy 4777 som svänger söderut in på Molson Road. Sväng höger in på Chesaw Road, sedan vänster in på Forest Service 3525 och därefter vänster in på Forest Development Road 350, som byter namn till Forest Development Road 3625. Fortsätt västerut därifrån och sväng vänster in på Forest Service 3525, sedan höger in på Rone Road, sedan höger in på Box Spring Road, sedan vänster in på Mosquito Creek Road och därefter höger in på Swanson Mill Road. |
| --- | --- |

b)

Öst: Från 9 Mile Road sväng höger in på Old Hwy 4777 som svänger söderut in på Molson Road. Sväng höger in på Chesaw Road, sedan vänster in på Forest Service 3525 och därefter vänster in på Forest Development Road 350, som byter namn till Forest Development Road 3625. Fortsätt västerut därifrån och sväng vänster in på Forest Service 3525, sedan höger in på Rone Road, sedan höger in på Box Spring Road, sedan vänster in på Mosquito Creek Road och därefter höger in på Swanson Mill Road.

| c) | Söder: Från Swanson Mill Road sväng vänster in på O'Neil Road och fortsätt sedan söderut på US 97. Sväng höger in på Ellis Forde Bridge Road, sedan vänster in på Janis Oroville (SR 7), sedan höger in på Loomis Oroville Road, sedan höger in på Wannacut Lake Road, sedan vänster in på Ellemeham Mountain Road, sedan vänster in på Earth Dam Road, sedan vänster in på en namnlös väg, sedan höger in på en namnlös väg, sedan höger in på ytterligare en namnlös väg, sedan vänster in på en namnlös väg och därefter vänster in på ytterligare en namnlös väg. |
| --- | --- |

c)

Söder: Från Swanson Mill Road sväng vänster in på O'Neil Road och fortsätt sedan söderut på US 97. Sväng höger in på Ellis Forde Bridge Road, sedan vänster in på Janis Oroville (SR 7), sedan höger in på Loomis Oroville Road, sedan höger in på Wannacut Lake Road, sedan vänster in på Ellemeham Mountain Road, sedan vänster in på Earth Dam Road, sedan vänster in på en namnlös väg, sedan höger in på en namnlös väg, sedan höger in på ytterligare en namnlös väg, sedan vänster in på en namnlös väg och därefter vänster in på ytterligare en namnlös väg.

| d) | Väster: Från den namnlösa vägen sväng höger in på Loomis Oroville Road, sedan vänster in på Smilkameen Road fram till Kanadas gräns. |
| --- | --- |

d)

Väster: Från den namnlösa vägen sväng höger in på Loomis Oroville Road, sedan vänster in på Smilkameen Road fram till Kanadas gräns.

WGM

VIII

P2

3.2.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.5

Delstaten Oregon:

Douglas County

WGM

VIII

P2

19.12.2014

23.3.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.6

Delstaten Oregon:

Deschutes County

WG

VIII

P2

14.2.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.7

Delstaten Oregon:

Malheur County

WGM

VIII

P2

20.1.2015

11.5.2015

POU, RAT

N

P2

Delstaten Idaho:

| | Canyon County |
| --- | --- |

Canyon County

| | Payette County |
| --- | --- |

Payette County

WGM

VIII

P2

POU, RAT

N

P2

US-2.8

Delstaten Kalifornien:

Stanislaus County/Tuolumne County:

En zon med en radie på 10 km som börjar vid punkten N på gränsen till den cirkulära zonen för sjukdomsbekämpning och som sträcker sig medurs enligt följande:

| a) | Norr – 2,5 miles österut från korsningen mellan State Hwy. 108 och Williams Road. |
| --- | --- |

a)

Norr – 2,5 miles österut från korsningen mellan State Hwy. 108 och Williams Road.

| b) | Nordöst – 1,4 miles i sydöstlig riktning från korsningen mellan Rock River Dr. och Tulloch Road. |
| --- | --- |

b)

Nordöst – 1,4 miles i sydöstlig riktning från korsningen mellan Rock River Dr. och Tulloch Road.

| c) | Öst – 2,0 miles i nordvästlig riktning från korsningen mellan Milpitas Road och Las Cruces Road. |
| --- | --- |

c)

Öst – 2,0 miles i nordvästlig riktning från korsningen mellan Milpitas Road och Las Cruces Road.

| d) | Sydöst – 1,58 miles österut från norra änden av Rushing Road. |
| --- | --- |

d)

Sydöst – 1,58 miles österut från norra änden av Rushing Road.

| e) | Söder – 0,70 miles söderut från korsningen mellan State Highway132 och Crabtree Road. |
| --- | --- |

e)

Söder – 0,70 miles söderut från korsningen mellan State Highway132 och Crabtree Road.

| f) | Sydväst – 0,8 miles i sydöstlig riktning från korsningen mellan Hazel Dean Road och Loneoak Road. |
| --- | --- |

f)

Sydväst – 0,8 miles i sydöstlig riktning från korsningen mellan Hazel Dean Road och Loneoak Road.

| g) | Väst – 2,5 miles i sydvästlig riktning från korsningen mellan Warnerville Road och Tim Bell Road. |
| --- | --- |

g)

Väst – 2,5 miles i sydvästlig riktning från korsningen mellan Warnerville Road och Tim Bell Road.

| h) | Nordväst – 1,0 mile i sydöstlig riktning från korsningen mellan CA-120 och Tim Bell Road. |
| --- | --- |

h)

Nordväst – 1,0 mile i sydöstlig riktning från korsningen mellan CA-120 och Tim Bell Road.

WGM

VIII

P2

23.1.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.9

Delstaten Kalifornien:

Kings County:

En zon med en radie på 10 km som börjar vid punkten N på gränsen till den cirkulära zonen för sjukdomsbekämpning och som sträcker sig medurs enligt följande:

| a) | Norr – 0,58 miles norrut från Kansas Avenue.
  Nordöst – 0,83 miles österut från CA-43. |
| --- | --- |

a)

Norr – 0,58 miles norrut från Kansas Avenue.

Nordöst – 0,83 miles österut från CA-43.

| b) | Öst – 0,04 miles österut från 5th Avenue. |
| --- | --- |

b)

Öst – 0,04 miles österut från 5th Avenue.

| c) | Sydöst – 0,1 miles österut från korsningen mellan Paris Avenue och 7th Avenue. |
| --- | --- |

c)

Sydöst – 0,1 miles österut från korsningen mellan Paris Avenue och 7th Avenue.

| d) | Söder – 1,23 miles norrut från Redding Avenue. |
| --- | --- |

d)

Söder – 1,23 miles norrut från Redding Avenue.

| e) | Sydväst – 0,6 miles västerut från korsningen mellan Paris Avenue och 15th Avenue. |
| --- | --- |

e)

Sydväst – 0,6 miles västerut från korsningen mellan Paris Avenue och 15th Avenue.

| f) | Väst – 1,21 miles österut från 19th Avenue. |
| --- | --- |

f)

Väst – 1,21 miles österut från 19th Avenue.

| g) | Nordväst – 0,3 miles norrut från korsningen mellan Laurel Avenue och 16th Avenue. |
| --- | --- |

g)

Nordväst – 0,3 miles norrut från korsningen mellan Laurel Avenue och 16th Avenue.

WGM

VIII

P2

12.2.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.10

Delstaten Minnesota

WGM

VIII

P2

5.3.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.11

Delstaten Missouri:

| | Jasper County |
| --- | --- |

Jasper County

| | Barton County |
| --- | --- |

Barton County

WGM

VIII

P2

8.3.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.12

Delstaten Missouri:

| | Moniteau County |
| --- | --- |

Moniteau County

| | Morgan County |
| --- | --- |

Morgan County

WGM

VIII

P2

9.3.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.13

Delstaten Arkansas:

| | Boone County |
| --- | --- |

Boone County

| | Marion County |
| --- | --- |

Marion County

WGM

VIII

P2

11.3.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.14

Delstaten Kansas:

| | Leavenworth County |
| --- | --- |

Leavenworth County

| | Wyandotte County |
| --- | --- |

Wyandotte County

WGM

VIII

P2

13.3.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.15

Delstaten Kansas:

| | Cherokee County |
| --- | --- |

Cherokee County

| | Crawford County |
| --- | --- |

Crawford County

WGM

P2

9.3.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.16

Delstaten Montana:

| | Judith Basin County |
| --- | --- |

Judith Basin County

| | Fergus County |
| --- | --- |

Fergus County

WGM

VIII

P2

2.4.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.17

Delstaten North Dakota:

Dickey County

WGM

VIII

P2

11.4.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.18

Delstaten South Dakota

WGM

VIII

P2

1.4.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.19

Delstaten Wisconsin

WGM

VIII

P2

11.4.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.20

Delstaten Iowa

WGM

VIII

P2

14.4.2015

POU, RAT

N

P2

---

(1)  Varor, inklusive sådana som transporteras på öppet hav, som producerats före detta datum får importeras till unionen under 90 dagar efter detta datum.

1

(2)  Endast varor som producerats efter detta datum får importeras till unionen.”

2

---

| 22.5.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 127/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 127/17

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/797

av den 21 maj 2015

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 maj 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | AL | 69,6 |
| MA | 98,6 |
| MK | 102,7 |
| ZZ | 90,3 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| MK | 47,0 |
| TR | 111,1 |
| ZZ | 66,5 |
| 0709 93 10 | TR | 120,5 |
| ZZ | 120,5 |
| 0805 10 20 | EG | 58,7 |
| IL | 70,8 |
| MA | 60,9 |
| ZZ | 63,5 |
| 0805 50 10 | BO | 147,7 |
| BR | 107,1 |
| MA | 111,5 |
| TR | 101,5 |
| ZZ | 117,0 |
| 0808 10 80 | AR | 90,7 |
| BR | 102,9 |
| CL | 119,8 |
| NZ | 157,8 |
| US | 119,0 |
| UY | 68,9 |
| ZA | 117,0 |
| ZZ | 110,9 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

AL

69,6

MA

98,6

MK

102,7

ZZ

90,3

0707 00 05

AL

41,5

MK

47,0

TR

111,1

ZZ

66,5

0709 93 10

TR

120,5

ZZ

120,5

0805 10 20

EG

58,7

IL

70,8

MA

60,9

ZZ

63,5

0805 50 10

BO

147,7

BR

107,1

MA

111,5

TR

101,5

ZZ

117,0

0808 10 80

AR

90,7

BR

102,9

CL

119,8

NZ

157,8

US

119,0

UY

68,9

ZA

117,0

ZZ

110,9

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 22.5.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 127/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 127/19

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2015/798

av den 11 maj 2015

om bemyndigande för Europeiska kommissionen att på Europeiska unionens vägnar förhandla om ändringar av Wienkonventionen för skydd av ozonskiktet och Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 192.1, 218.3 och 218.4,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och av följande skäl:

Kommissionen bör bemyndigas att på unionens vägnar förhandla om ändringar av Wienkonventionen för skydd av ozonskiktet (1) och Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet (2).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kommissionen bemyndigas härmed att på unionens vägnar, i frågor som omfattas av unionens behörighet och för vilka unionen har antagit bestämmelser, förhandla om ändringar av Wienkonventionen för skydd av ozonskiktet och Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet vid konferenserna mellan parterna i konventionen och vid mötena mellan parterna i protokollet under 2015 och 2016.

Artikel 2

1.   Förhandlingarna ska föras av kommissionen i samråd med den särskilda kommitté som utsetts av rådet och i enlighet med rådets förhandlingsdirektiv som anges i addendumet till detta beslut.

2.   Rådet får när som helst se över dessa förhandlingsdirektiv. I detta syfte ska kommissionen efter varje förhandlingsrunda rapportera till rådet om förhandlingarnas resultat och vid behov om eventuella problem som kan uppstå under förhandlingarna.

Artikel 3

I den utsträckning unionen och medlemsstaterna har delad behörighet vad gäller innehållet i de ändringar som avses i artikel 1, bör kommissionen och medlemsstaterna ha ett nära samarbete under förhandlingsprocessen, i syfte att säkerställa enighet i unionens och dess medlemsstaters internationella representation.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till kommissionen.

Utfärdat i Bryssel den 11 maj 2015.

På rådets vägnar

J. DŪKLAVS

Ordförande

---

(1)  EGT L 297, 31.10.1988, s. 10.

1

(2)  EGT L 297, 31.10.1988, s. 21.

2

---

| 22.5.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 127/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 127/20

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2015/799

av den 18 maj 2015

om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska unionens intresse bli parter i Internationella sjöfartsorganisationens internationella konvention om normer för utbildning, certifiering och vakthållning för personal ombord på fiskefartyg

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 46, 53.1 och 62 jämförda med artikel 218.6 a v och 218.8 första stycket,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) internationella konvention om normer för utbildning, certifiering och vakthållning för personal ombord på fiskefartyg (nedan kallad konventionen) antogs den 7 juli 1995 vid den internationella konferens i London som hade sammankallats av IMO. |
| --- | --- |

(1)

Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) internationella konvention om normer för utbildning, certifiering och vakthållning för personal ombord på fiskefartyg (nedan kallad konventionen) antogs den 7 juli 1995 vid den internationella konferens i London som hade sammankallats av IMO.

| (2) | Konventionen trädde i kraft den 29 september 2012. |
| --- | --- |

(2)

Konventionen trädde i kraft den 29 september 2012.

| (3) | Konventionen bidrar på ett betydande sätt till fiskerisektorn på internationell nivå genom att främja säkerhet för människoliv och egendom till sjöss och därigenom även bidra till skyddet av den marina miljön. Det är därför önskvärt att dess bestämmelser genomförs snarast möjligt. |
| --- | --- |

(3)

Konventionen bidrar på ett betydande sätt till fiskerisektorn på internationell nivå genom att främja säkerhet för människoliv och egendom till sjöss och därigenom även bidra till skyddet av den marina miljön. Det är därför önskvärt att dess bestämmelser genomförs snarast möjligt.

| (4) | Havsfiske är ett av de farligaste yrkena och därför är lämplig utbildning och tillräckliga kvalifikationer en viktig förutsättning för att minska antalet olyckor. Personalens påmönstring på medlemsstaternas fiskefartyg bör i alla händelser ske utan att det påverkar sjösäkerheten. |
| --- | --- |

(4)

Havsfiske är ett av de farligaste yrkena och därför är lämplig utbildning och tillräckliga kvalifikationer en viktig förutsättning för att minska antalet olyckor. Personalens påmönstring på medlemsstaternas fiskefartyg bör i alla händelser ske utan att det påverkar sjösäkerheten.

| (5) | Inom ramen för partnerskapsavtal om hållbart fiske (nedan kallade avtalen) med tredjeländer är det viktigt att personalen på fiskefartyg som för en medlemsstats flagg har lämpliga yrkeskvalifikationer som styrks genom intyg som godkänts av flaggstaten, så att rekrytering på de villkor som fastställs i avtalen möjliggörs. Medlemsstaterna bör vid tillämpning av konventionen göra sitt yttersta för att undvika att det uppstår friktion mellan internationell rätt och unionsrätt, inbegripet eventuella negativa följder för ingåendet och genomförandet av avtalen. Vidare bör berörda tredjeländer uppmuntras att bli parter i konventionen. |
| --- | --- |

(5)

Inom ramen för partnerskapsavtal om hållbart fiske (nedan kallade avtalen) med tredjeländer är det viktigt att personalen på fiskefartyg som för en medlemsstats flagg har lämpliga yrkeskvalifikationer som styrks genom intyg som godkänts av flaggstaten, så att rekrytering på de villkor som fastställs i avtalen möjliggörs. Medlemsstaterna bör vid tillämpning av konventionen göra sitt yttersta för att undvika att det uppstår friktion mellan internationell rätt och unionsrätt, inbegripet eventuella negativa följder för ingåendet och genomförandet av avtalen. Vidare bör berörda tredjeländer uppmuntras att bli parter i konventionen.

| (6) | Europaparlamentet, rådet och kommissionen främjar sjösäkerhet och säkerhet i arbetet samt förbättrade yrkeskvalifikationer för personal på fiskefartyg. Unionen ger ekonomiskt stöd till utbildning i fiskerisektorn genom Europeiska fiskerifonden och Europeiska havs- och fiskerifonden. |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentet, rådet och kommissionen främjar sjösäkerhet och säkerhet i arbetet samt förbättrade yrkeskvalifikationer för personal på fiskefartyg. Unionen ger ekonomiskt stöd till utbildning i fiskerisektorn genom Europeiska fiskerifonden och Europeiska havs- och fiskerifonden.

| (7) | Kapitel I regel 7 i bilagan till konventionen omfattas av unionens exklusiva behörighet vad gäller unionens regler om erkännande av yrkeskvalifikationer som innehas av vissa kategorier av personal på fiskefartyg och påverkar fördragets bestämmelser och unionens sekundärrätt, i synnerhet Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG (2), i den mån unionsmedborgare som innehar relevanta intyg utfärdade av en medlemsstat eller av ett tredjeland berörs. |
| --- | --- |

(7)

Kapitel I regel 7 i bilagan till konventionen omfattas av unionens exklusiva behörighet vad gäller unionens regler om erkännande av yrkeskvalifikationer som innehas av vissa kategorier av personal på fiskefartyg och påverkar fördragets bestämmelser och unionens sekundärrätt, i synnerhet Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG (2), i den mån unionsmedborgare som innehar relevanta intyg utfärdade av en medlemsstat eller av ett tredjeland berörs.

| (8) | Unionen kan inte bli part i konventionen, eftersom endast stater kan bli parter i den. |
| --- | --- |

(8)

Unionen kan inte bli part i konventionen, eftersom endast stater kan bli parter i den.

| (9) | Vissa medlemsstater har ännu inte blivit parter i konventionen, medan andra redan har blivit det. De medlemsstater som har fiskefartyg som för deras flagg, hamnar som tar emot sjögående fiskefartyg som omfattas av konventionens tillämpningsområde, eller utbildningsinstitutioner för personal på fiskefartyg, och som ännu inte har blivit parter i konventionen uppmanas att bli det. |
| --- | --- |

(9)

Vissa medlemsstater har ännu inte blivit parter i konventionen, medan andra redan har blivit det. De medlemsstater som har fiskefartyg som för deras flagg, hamnar som tar emot sjögående fiskefartyg som omfattas av konventionens tillämpningsområde, eller utbildningsinstitutioner för personal på fiskefartyg, och som ännu inte har blivit parter i konventionen uppmanas att bli det.

| (10) | Till dess att alla de medlemsstater som har fiskefartyg som för deras flagg, hamnar som tar emot sjögående fiskefartyg som omfattas av konventionens tillämpningsområde, eller utbildningsinstitutioner för personal på fiskefartyg har blivit parter i konventionen, bör varje medlemsstat som är part i konventionen tillämpa den flexibilitet som föreskrivs enligt konventionen för att säkerställa förenlighet i rättsligt avseende med unionsrätten, nämligen bestämmelserna i kapitel I regel 10 i bilagan till konventionen om likvärdiga arrangemang, i syfte att anpassa tillämpningen av konventionen till direktiv 2005/36/EG. |
| --- | --- |

(10)

Till dess att alla de medlemsstater som har fiskefartyg som för deras flagg, hamnar som tar emot sjögående fiskefartyg som omfattas av konventionens tillämpningsområde, eller utbildningsinstitutioner för personal på fiskefartyg har blivit parter i konventionen, bör varje medlemsstat som är part i konventionen tillämpa den flexibilitet som föreskrivs enligt konventionen för att säkerställa förenlighet i rättsligt avseende med unionsrätten, nämligen bestämmelserna i kapitel I regel 10 i bilagan till konventionen om likvärdiga arrangemang, i syfte att anpassa tillämpningen av konventionen till direktiv 2005/36/EG.

| (11) | Varje medlemsstat som är part i konventionen bör, samtidigt som man i enlighet med direktiv 2005/36/EG erkänner yrkeskvalifikationer hos migrerande arbetstagare från medlemsstater som inte är parter i konventionen, säkerställa att de berörda arbetstagarnas yrkeskvalifikationer har bedömts och befunnits motsvara de miniminormer som fastställs i konventionen. |
| --- | --- |

(11)

Varje medlemsstat som är part i konventionen bör, samtidigt som man i enlighet med direktiv 2005/36/EG erkänner yrkeskvalifikationer hos migrerande arbetstagare från medlemsstater som inte är parter i konventionen, säkerställa att de berörda arbetstagarnas yrkeskvalifikationer har bedömts och befunnits motsvara de miniminormer som fastställs i konventionen.

| (12) | I enlighet med artikel 2.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör rådet därför bemyndiga medlemsstaterna att i unionens intresse bli parter i konventionen. |
| --- | --- |

(12)

I enlighet med artikel 2.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör rådet därför bemyndiga medlemsstaterna att i unionens intresse bli parter i konventionen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Medlemsstaterna bemyndigas härmed att bli parter i Internationella sjöfartsorganisationens internationella konvention om normer för utbildning, certifiering och vakthållning för personal ombord på fiskefartyg, som antogs den 7 juli 1995, vad avser de delar som omfattas av unionens behörighet.

Medlemsstaterna ska, när de i enlighet med artikel 4 i konventionen rapporterar till IMO:s generalsekreterare och om så är lämpligt med hänvisning till kapitel I regel 10 i bilagan till konventionen, lämna information om relevanta nationella bestämmelser om erkännande av behörighetscertifikat för personal ombord på fiskefartyg som omfattas av konventionen, med beaktande av de skyldigheter som fastställts i relevant unionsrätt om erkännande av kvalifikationer.

Artikel 2

Medlemsstater som har fiskefartyg som för deras flagg, hamnar som tar emot sjögående fiskefartyg som omfattas av konventionens tillämpningsområde, eller utbildningsinstitutioner för personal på fiskefartyg, och som ännu inte har blivit parter i konventionen ska eftersträva att vidta nödvändiga åtgärder för att deponera sina anslutningsinstrument avseende konventionen hos IMO:s generalsekreterare inom rimlig tid och om möjligt senast den 23 maj 2017. Kommissionen ska förelägga rådet en rapport med en genomgång av framstegen med anslutningen senast den 23 maj 2018.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 18 maj 2015.

På rådets vägnar

M. SEILE

Ordförande

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (EUT L 255, 30.9.2005, s. 22).

2

---

| 22.5.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 127/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 127/22

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2015/800

av den 21 maj 2015

om ändring och förlängning av beslut 2013/233/Gusp om Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28, 42.4 och 43.2,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 22 maj 2013 antog rådet beslut 2013/233/Gusp (1) om inrättande av Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen). Beslut 2013/233/Gusp upphör att gälla den 21 maj 2015. |
| --- | --- |

(1)

Den 22 maj 2013 antog rådet beslut 2013/233/Gusp (1) om inrättande av Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen). Beslut 2013/233/Gusp upphör att gälla den 21 maj 2015.

| (2) | Den 20 maj 2014 antog rådet beslut 2014/294/Gusp (2) om ändring av beslut 2013/233/Gusp och som innehåller ett finansiellt referensbelopp för perioden till och med den 21 maj 2015. |
| --- | --- |

(2)

Den 20 maj 2014 antog rådet beslut 2014/294/Gusp (2) om ändring av beslut 2013/233/Gusp och som innehåller ett finansiellt referensbelopp för perioden till och med den 21 maj 2015.

| (3) | Till följd av säkerhetsläget och den politiska situationen i Libyen, omplacerades och minskades EU BAM Libyens personal i slutet av 2014 till en begränsad kapacitet, och en ytterligare minskning fortsatte under 2015. Till följd av den strategiska översynen av EU BAM Libyen beslutade kommittén för utrikes och säkerhetspolitik (Kusp) att uppdragets status som avbrutet borde upprätthållas och att uppdraget borde förlängas med ytterligare sex månader, till och med den 21 november 2015. |
| --- | --- |

(3)

Till följd av säkerhetsläget och den politiska situationen i Libyen, omplacerades och minskades EU BAM Libyens personal i slutet av 2014 till en begränsad kapacitet, och en ytterligare minskning fortsatte under 2015. Till följd av den strategiska översynen av EU BAM Libyen beslutade kommittén för utrikes och säkerhetspolitik (Kusp) att uppdragets status som avbrutet borde upprätthållas och att uppdraget borde förlängas med ytterligare sex månader, till och med den 21 november 2015.

| (4) | Beslut 2013/233/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Beslut 2013/233/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | EU BAM Libyen kommer att genomföras under omständigheter som kan förvärras och som kan hindra uppnåendet av de mål för unionens yttre åtgärder som anges i artikel 21 i fördraget. |
| --- | --- |

(5)

EU BAM Libyen kommer att genomföras under omständigheter som kan förvärras och som kan hindra uppnåendet av de mål för unionens yttre åtgärder som anges i artikel 21 i fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2013/233/Gusp ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 4.4 ska utgå. |
| --- | --- |

1.

Artikel 4.4 ska utgå.

| 2. | Artikel 6 ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande punkt ska läggas till:
  ”1a.   Uppdragschefen ska företräda EU BAM Libyen inom dess ansvarsområde. Uppdragschefen får under sitt övergripande ansvar delegera förvaltningsuppgifter vad gäller personalfrågor och finansiella frågor till personal som deltar i EU BAM Libyen.” |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 6 ska ändras på följande sätt:

a)

Följande punkt ska läggas till:

”1a.   Uppdragschefen ska företräda EU BAM Libyen inom dess ansvarsområde. Uppdragschefen får under sitt övergripande ansvar delegera förvaltningsuppgifter vad gäller personalfrågor och finansiella frågor till personal som deltar i EU BAM Libyen.”

| b) | Punkterna 4 och 8 ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Punkterna 4 och 8 ska utgå.

| 3. | Artikel 7.5 ska ersättas med följande:
  ”5.   Anställningsvillkor samt rättigheter och skyldigheter för internationell och lokalanställd personal ska fastställas i avtal mellan EU BAM Libyen och den anställda som berörs.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 7.5 ska ersättas med följande:

”5.   Anställningsvillkor samt rättigheter och skyldigheter för internationell och lokalanställd personal ska fastställas i avtal mellan EU BAM Libyen och den anställda som berörs.”

| 4. | Följande artikel ska införas:
  ”Artikel 12a
  Rättsliga arrangemang
  EU BAM Libyen ska ha kapacitet att upphandla varor och tjänster, ingå avtal och administrativa samarbeten, rekrytera personal, inneha bankkonton, förvärva och förfoga över tillgångar och betala sina skulder samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter i den utsträckning som krävs för att genomföra detta beslut.” |
| --- | --- |

4.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 12a

Rättsliga arrangemang

EU BAM Libyen ska ha kapacitet att upphandla varor och tjänster, ingå avtal och administrativa samarbeten, rekrytera personal, inneha bankkonton, förvärva och förfoga över tillgångar och betala sina skulder samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter i den utsträckning som krävs för att genomföra detta beslut.”

| 5. | Artikel 13 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 13
  Finansiella arrangemang
  1.   Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna för EU BAM Libyen för perioden från och med den 22 maj 2013 till och med den 21 maj 2014 ska vara 30 300 000 EUR.
  Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna för EU BAM Libyen för perioden från och med den 22 maj 2014 till och med den 21 november 2015 ska vara 26 200 000 EUR.
  2.   Alla utgifter ska förvaltas i enlighet med de regler och förfaranden som gäller för unionens allmänna budget. Deltagande i upphandlingsförfaranden som anordnas av EU BAM Libyen ska vara öppet för fysiska och juridiska personer utan begränsningar. Ingen ursprungsregel ska heller gälla för de varor som inköps av EU BAM Libyen. Under förutsättning att kommissionen ger sitt godkännande får uppdraget ingå tekniska överenskommelser med medlemsstaterna, värdstaten, deltagande tredjestater och andra internationella aktörer om tillhandahållande av utrustning, tjänster och lokaler för EU BAM Libyen.
  3.   EU BAM Libyen ska ansvara för genomförandet av uppdragets budget. I detta syfte ska EU BAM Libyen teckna ett avtal med kommissionen.
  4.   EU BAM Libyen ska, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna om uppdragets och dess personals status, ansvara för alla anspråk och skyldigheter som härrör från genomförandet av uppdraget från och med den 22 maj 2015, med undantag för alla anspråk avseende allvarliga fel begångna av uppdragschefen, vilka uppdragschefen själv ska ansvara för.
  5.   Genomförandet av de finansiella arrangemangen ska inte påverka befälsordningen enligt artiklarna 4, 5 och 6 och EU BAM Libyens operativa krav, inbegripet kraven på utrustningskompatibilitet och dess gruppers samverkansförmåga.
  6.   Utgifter ska berättiga till bidrag från och med den dag då det avtal som avses i punkt 3 undertecknas.” |
| --- | --- |

5.

Artikel 13 ska ersättas med följande:

”Artikel 13

Finansiella arrangemang

1.   Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna för EU BAM Libyen för perioden från och med den 22 maj 2013 till och med den 21 maj 2014 ska vara 30 300 000 EUR.

Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna för EU BAM Libyen för perioden från och med den 22 maj 2014 till och med den 21 november 2015 ska vara 26 200 000 EUR.

2.   Alla utgifter ska förvaltas i enlighet med de regler och förfaranden som gäller för unionens allmänna budget. Deltagande i upphandlingsförfaranden som anordnas av EU BAM Libyen ska vara öppet för fysiska och juridiska personer utan begränsningar. Ingen ursprungsregel ska heller gälla för de varor som inköps av EU BAM Libyen. Under förutsättning att kommissionen ger sitt godkännande får uppdraget ingå tekniska överenskommelser med medlemsstaterna, värdstaten, deltagande tredjestater och andra internationella aktörer om tillhandahållande av utrustning, tjänster och lokaler för EU BAM Libyen.

3.   EU BAM Libyen ska ansvara för genomförandet av uppdragets budget. I detta syfte ska EU BAM Libyen teckna ett avtal med kommissionen.

4.   EU BAM Libyen ska, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna om uppdragets och dess personals status, ansvara för alla anspråk och skyldigheter som härrör från genomförandet av uppdraget från och med den 22 maj 2015, med undantag för alla anspråk avseende allvarliga fel begångna av uppdragschefen, vilka uppdragschefen själv ska ansvara för.

5.   Genomförandet av de finansiella arrangemangen ska inte påverka befälsordningen enligt artiklarna 4, 5 och 6 och EU BAM Libyens operativa krav, inbegripet kraven på utrustningskompatibilitet och dess gruppers samverkansförmåga.

6.   Utgifter ska berättiga till bidrag från och med den dag då det avtal som avses i punkt 3 undertecknas.”

| 6. | Följande artikel ska införas:
  ”Artikel 13a
  Projektcell
  1.   EU BAM Libyen ska ha en projektcell för fastställande och genomförande av projekt som är förenliga med uppdragets mål och bidrar till mandatets genomförande. EU BAM Libyen ska, i tillämpliga fall, underlätta och ge råd om projekt, som medlemsstater och tredjestater genomför, på eget ansvar på områden som rör EU BAM Libyen och till stöd för dess mål.
  2.   Om inte annat följer av punkt 3 ska EU BAM Libyen vara bemyndigat att använda medlemsstaternas eller tredjestaternas finansiella bidrag för att genomföra fastställda projekt som på ett konsekvent sätt kompletterar uppdraget EU BAM Libyens övriga insatser om projekten






  — | föreskrivs i finansieringsöversikten för detta beslut, eller |
| --- | --- | --- |

6.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 13a

Projektcell

1.   EU BAM Libyen ska ha en projektcell för fastställande och genomförande av projekt som är förenliga med uppdragets mål och bidrar till mandatets genomförande. EU BAM Libyen ska, i tillämpliga fall, underlätta och ge råd om projekt, som medlemsstater och tredjestater genomför, på eget ansvar på områden som rör EU BAM Libyen och till stöd för dess mål.

2.   Om inte annat följer av punkt 3 ska EU BAM Libyen vara bemyndigat att använda medlemsstaternas eller tredjestaternas finansiella bidrag för att genomföra fastställda projekt som på ett konsekvent sätt kompletterar uppdraget EU BAM Libyens övriga insatser om projekten

—

föreskrivs i finansieringsöversikten för detta beslut, eller

| — | under uppdragets gång och på uppdragschefens begäran integreras genom en ändring av finansieringsöversikten. |
| --- | --- |

—

under uppdragets gång och på uppdragschefens begäran integreras genom en ändring av finansieringsöversikten.

EU BAM Libyen ska sluta ett avtal med dessa stater som särskilt omfattar de särskilda förfarandena för att hantera eventuella klagomål från tredje man om skador som orsakats av EU BAM Libyens handlingar eller försummelser vid användningen av medlen från dessa stater. Under inga omständigheter får de bidragsgivande staterna hålla unionen eller den höga representanten ansvariga för handlingar eller försummelser från EU BAM Libyens sida vid användningen av medlen från dessa stater.

3.   Finansiella bidrag från tredjestater till projektcellen ska godkännas av Kusp.”

| 7. | I artikel 16 ska andra stycket ersättas med följande:
  ”Det ska tillämpas till och med den 21 november 2015.” |
| --- | --- |

7.

I artikel 16 ska andra stycket ersättas med följande:

”Det ska tillämpas till och med den 21 november 2015.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det ska tillämpas från och med den 22 maj 2015.

Utfärdat i Bryssel den 21 maj 2015.

På rådets vägnar

E. RINKĒVIČS

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2013/233/Gusp av den 22 maj 2013 om Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen) (EUT L 138, 24.5.2013, s. 15).

1

(2)  Rådets beslut 2014/294/Gusp av den 20 maj 2014 om ändring av beslut 2013/233/Gusp om Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen) (EUT L 151, 21.5.2014, s. 24).

2

---

| 22.5.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 127/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 127/25

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2015/801

av den 20 maj 2015

om referensdokument för bästa miljöledningspraxis, indikatorer för sektorspecifik miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass för detaljhandelssektorn enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2009 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas)

[delgivet med nr C(2015) 3234]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2009 av den 25 november 2009 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) och om upphävande av förordning (EG) nr 761/2001 och kommissionens beslut 2001/681/EG och 2006/193/EG (1), särskilt artikel 46.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 1221/2009 fastställs att kommissionen i samråd med medlemsstaterna och andra berörda parter ska utarbeta sektorspecifika referensdokument. Dessa sektorspecifika referensdokument ska innehålla bästa miljöledningspraxis, indikatorer för sektorspecifik miljöprestanda samt vid behov riktmärken för resultat i världsklass och poängsystem för att ange miljöprestandanivåer. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 1221/2009 fastställs att kommissionen i samråd med medlemsstaterna och andra berörda parter ska utarbeta sektorspecifika referensdokument. Dessa sektorspecifika referensdokument ska innehålla bästa miljöledningspraxis, indikatorer för sektorspecifik miljöprestanda samt vid behov riktmärken för resultat i världsklass och poängsystem för att ange miljöprestandanivåer.

| (2) | I kommissionens meddelande Fastställande av arbetsplanen som fastställer en vägledande förteckning över sektorer för antagande av sektorsvisa och sektorsövergripande referensdokument, enligt förordning (EG) nr 1221/2009 om organisationers frivilliga deltagande i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas), av den 25 november 2009, som behandlar frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (2), fastställs en arbetsplan och en vägledande förteckning över prioriterade sektorer för antagande av sektorsvisa och sektorsövergripande referensdokument, inklusive handelssektorn. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens meddelande Fastställande av arbetsplanen som fastställer en vägledande förteckning över sektorer för antagande av sektorsvisa och sektorsövergripande referensdokument, enligt förordning (EG) nr 1221/2009 om organisationers frivilliga deltagande i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas), av den 25 november 2009, som behandlar frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (2), fastställs en arbetsplan och en vägledande förteckning över prioriterade sektorer för antagande av sektorsvisa och sektorsövergripande referensdokument, inklusive handelssektorn.

| (3) | Sektorspecifika referensdokument som innefattar bästa miljöledningspraxis, indikatorer för sektorspecifik miljöprestanda samt vid behov riktmärken för resultat i världsklass och poängsystem för att ange miljöprestandanivåer krävs för att hjälpa organisationerna att rikta in sig bättre på de viktigaste miljöaspekterna i en viss sektor. |
| --- | --- |

(3)

Sektorspecifika referensdokument som innefattar bästa miljöledningspraxis, indikatorer för sektorspecifik miljöprestanda samt vid behov riktmärken för resultat i världsklass och poängsystem för att ange miljöprestandanivåer krävs för att hjälpa organisationerna att rikta in sig bättre på de viktigaste miljöaspekterna i en viss sektor.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 49 i förordning (EG) nr 1221/2009. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 49 i förordning (EG) nr 1221/2009.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det sektorspecifika referensdokumentet om bästa miljöledningspraxis, indikatorer för sektorspecifik miljöprestanda samt riktmärken för resultat i världsklass för detaljhandelssektorn finns i bilagan.

Artikel 2

Emas-registrerade organisationer inom detaljhandelssektorn är skyldiga att i miljöredovisningen visa hur bästa miljöledningspraxis, indikatorer för sektorspecifik miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass enligt det sektorspecifika referensdokumentet har använts för att identifiera åtgärder samt eventuellt sätta upp prioriteringar för att förbättra organisationernas miljöprestanda.

Artikel 3

Det är inte obligatoriskt för Emas-registrerade organisationer att uppfylla de riktmärken för resultat i världsklass som anges i det sektorspecifika dokumentet, eftersom Emas är frivilligt och överlåter till organisationerna själva att bedöma om riktmärkena är rimliga för dem med avseende på kostnader och nytta.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 20 maj 2015.

På kommissionens vägnar

Karmenu VELLA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 342, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT C 358, 8.12.2011, s. 2.

2

---

BILAGA

1.   INLEDNING

Detta dokument är det första sektorspecifika referensdokumentet (SRD) enligt artikel 46 i förordning (EG) nr 1221/2009 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas). Inledningen ger en översikt över dokumentets rättsliga bakgrund och användning. Syftet är att underlätta tolkningen av det sektorspecifika referensdokumentet.

Dokumentet bygger på en detaljerad vetenskaps- och policyrapport (1) utarbetad av IPTS (Institute for Prospective Technological Studies), ett av de sju institut som ingår i kommissionens gemensamma forskningscentrum (JRC).

Relevant rättslig grund

Gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) infördes 1993 för frivilligt deltagande för organisationer genom rådets förordning (EEG) nr 1836/93 (2). Därefter har Emas genomgått två större översyner:

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001 (3), |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001 (3),

| — | Förordning (EG) nr 1221/2009. |
| --- | --- |

—

Förordning (EG) nr 1221/2009.

Ett viktigt nytt inslag från den senaste översynen, som trädde i kraft den 11 januari 2010, är utarbetande av sektorspecifika referensdokument (SRD) som återspeglar bästa miljöledningspraxis för specifika sektorer, vilket infördes genom artikel 46 i förordning (EG) nr 1221/2009. Dokumenten inkluderar bästa miljöledningspraxis, indikatorer för sektorspecifik miljöprestanda samt vid behov riktmärken för resultat i världsklass och poängsystem för att ange miljöprestandanivåer.

Tolka och använda detta dokument

Miljölednings- och miljörevisionsordningen (Emas) är en ordning för frivilligt deltagande för organisationer som har gjort ett åtagande om fortlöpande miljöförbättringar. Inom detta ramverk ger det sektorspecifika referensdokumentet vägledning särskilt för handelssektorn och beskriver ett antal alternativ för förbättring och bästa praxis. Syftet med dokumentet är att genom såväl idéer och inspiration som praktisk och teknisk vägledning hjälpa och stödja alla organisationer som har för avsikt att förbättra sin miljöprestanda.

Det sektorspecifika referensdokumentet riktar sig främst till organisationer som redan är Emas-registrerade, i andra hand till organisationer som överväger Emas-registrering i framtiden och i tredje hand till dem som redan har infört ett annat miljöledningssystem eller saknar ett formellt miljöledningssystem men vill lära sig mer om bästa miljöpraxis för att kunna förbättra sin miljöprestanda. Detta dokument är därför tänkt att göra det lättare för alla organisationer och aktörer inom handelssektorn att inrikta sig på relevanta miljöaspekter, både direkta och indirekta. De ska också kunna hitta information om bästa praxis och om lämpliga sektorspecifika indikatorer för miljöprestanda som de kan använda för att mäta sin egen miljöprestanda samt om riktmärken för resultat i världsklass.

Enligt förordning (EG) nr 1221/2009 ska Emas-registrerade organisationer utarbeta en miljöredovisning (artikel 4.1 d). Vid bedömning av miljöprestandan ska hänsyn tas till relevant sektorspecifikt referensdokument. Kommissionens beslut 2013/131/EU (4) om upprättande av en användarhandledning om hur man ska gå till väga för att delta i Emas (nedan kallad användarhandledningen för Emas) hänvisar också till den rättsliga karaktären hos de sektorspecifika referensdokumenten för Emas. Både i användarhandledningen för Emas och i detta beslut anges det att Emas-registrerade organisationer i en miljöredovisning ska redogöra för hur hänsyn har tagits till ett eventuellt referensdokument, dvs. hur referensdokumentet har använts för att hitta åtgärder och fastställa eventuella prioriteringar samt (ytterligare) förbättra miljöprestandan. I det beslutet anges det även att det inte är obligatoriskt att uppfylla riktmärkena för resultat i världsklass, eftersom Emas är frivilligt och överlåter till organisationerna själva att bedöma om riktmärkena är rimliga för dem med avseende på kostnader och nytta.

Informationen i detta dokument bygger på direktuppgifterna från de berörda parterna själva som följs av en analys gjord av kommissionens gemensamma forskningscentrum. En teknisk arbetsgrupp bestående av experter och berörda parter inom sektorn har i samarbete med kommissionens gemensamma forskningscentrum använt sin sakkunskap och slutligen enats om och godkänt de beskrivna riktmärkena. Detta innebär att information i detta dokument om lämpliga indikatorer för sektorspecifik miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass motsvarar de miljöprestandanivåer som kan uppnås av de organisationer inom sektorn som presterar bäst. När det gäller miljöredovisningen hänvisar artikel 4.1 d i förordning (EG) nr 1221/2009 till BILAGA IV till den förordningen, där det anges att miljöredovisningen även ska avse kärnindikatorer och andra befintliga indikatorer för miljöprestanda som kan vara av relevans. Det som benämns ”andra befintliga indikatorer för miljöprestanda som kan vara av relevans” (BILAGA IV C 3) gäller de mer specifika miljöaspekter som identifieras i miljöredovisningen och ska rapporteras utöver kärnindikatorerna. För det ändamålet ska hänsyn också tas till det sektorspecifika referensdokumentet (BILAGA IV C 3). Om det är motiverat av tekniska skäl kan en organisation dra slutsatsen att en eller flera av Emas kärnindikatorer och en eller flera av de sektorspecifika indikatorer som anges i det referensdokumentet inte är relevanta för organisationen och kan låta bli att rapportera om dessa. För en detaljhandlare utanför livsmedelssektorn krävs ingen rapportering av effektivitetsindikatorer för kommersiell livsmedelskylning eftersom detta inte är relevant för verksamheten. Vid valet av relevanta indikatorer bör hänsyn tas till att vissa indikatorer är nära kopplade till tillämpning av viss bästa praxis. Därför är de indikatorerna endast användbara för organisationer som tillämpar sådan bästa miljöledningspraxis. Om en bästa miljöledningspraxis lämpar sig för en organisation rekommenderas det däremot, även om den inte tillämpas, att organisationen rapporterar om de indikatorer som är förknippade med den, för att åtminstone fastställa ett jämförbart utgångsvärde.

De indikatorer som valdes ut var de som oftast används av förebildliga organisationer inom sektorn. Organisationer kan kontrollera vilka av de utvalda sektorspecifika indikatorerna för miljöprestanda (eller lämpliga alternativ) som passar bäst för varje fall.

Emas miljökontrollanter ska kontrollera om och hur organisationen har tagit hänsyn till det sektorspecifika referensdokumentet vid utarbetande av sin miljöredovisning (artikel 18.5 d i förordning (EG) nr 1221/2009). Detta innebär att ackrediterade miljökontrollanter behöver underlag från organisationen som visar hur hänsyn har tagits till det sektorspecifika referensdokumentet. De ska inte kontrollera efterlevnaden av de riktmärken för resultat i världsklass som beskrivs. Däremot ska de kontrollera underlaget som visar hur det sektorspecifika referensdokumentet har använts som vägledning för att identifiera lämpliga frivilliga åtgärder som organisationen kan tillämpa för att förbättra sin miljöprestanda.

Emas-registrering är en pågående process. Därför ska en organisation varje gång man planerar att förbättra sin miljöprestanda (och ser över sin miljöprestanda) söka i det sektorspecifika referensdokumentet för att komma fram till vilka problem som ska tacklas härnäst i en stegvis strategi.

Det sektorspecifika referensdokumentets struktur

Detta dokument innehåller fyra kapitel. I kapitel 1 beskrivs Emas rättsliga grund och hur detta dokument ska användas, medan kapitel 2 definierar tillämpningsområdet för detta sektorspecifika referensdokument. Kapitel 3 innehåller en kort beskrivning av olika exempel på bästa miljöledningspraxis tillsammans med information om deras tillämplighet, med avseende såväl på nya och befintliga installationer och/eller nya och befintliga butikslokaler som på små och medelstora företag. För varje bästa miljöledningspraxis ges även lämpliga indikatorer för miljöprestanda och tillhörande riktmärken för resultat i världsklass. För varje åtgärd och teknik som beskrivs nämns mer än en indikator för miljöprestanda eftersom olika indikatorer används i praktiken.

Slutligen presenteras i kapitel 4 en omfattande tabell med de mest relevanta indikatorerna för miljöprestanda, med förklaringar och tillhörande riktmärken för resultat i världsklass.

2.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Detta sektorspecifika referensdokument behandlar miljöledningen hos organisationer inom detaljhandelssektorn. Enligt den statistiska näringsindelning som fastställs genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 (5) har denna sektor Nace-kod 47 (Nace rev. 2): ”detaljhandel utom med motorfordon och motorcyklar”. Detaljhandel med tjänster, t.ex. restauranger, frisörer och resebyråer, omfattas inte.

Sektorn innefattar hela värdekedjan för de produkter som säljs i detaljhandelsbutiker, enligt beskrivningen i input-output-schemat nedan.

De viktigaste miljöaspekter som ska hanteras av organisationer inom detaljhandelssektorn listas i tabell 2.1.

För varje kategori visar tabellen de aspekter som omfattas av detta sektorspecifika referensdokument. Dessa miljöaspekter valdes ut som de mest relevanta för detaljhandlare, men de miljöaspekter som ska hanteras av enskilda detaljhandlare bör bedömas från fall till fall. Även miljöaspekter som avloppsvatten, farligt avfall, biologisk mångfald eller material för andra områden än dem som listas kan vara relevanta.

Tabell 2.1

Huvudsakliga miljöaspekter som behandlas i detta dokument

| Kategori | Karaktär (6) | Aspekter som behandlas i detta dokument |
| --- | --- | --- |
| Energiprestanda | Direkt | Byggnad samt värme-, ventilations- och luftkonditioneringssystem (HVAC), kylning, belysning, elapparater, förnybar energi, energiövervakning |
| Utsläpp av luftföroreningar | Direkt | Köldmedier |
| Leverantörskedjan | Indirekt | Affärsstrategier, produktprioritering, förbättringsmekanismer, ”choice editing”, miljökriterier, information och spridning, miljömärkning (inklusive egna varumärken (7)) |
| Transport och logistik | Direkt/indirekt | Övervakning, upphandling, beslutsfattande, transportsätt, distributionsnätverk, planering, förpackningsdesign |
| Avfall | Direkt | Livsmedelsavfall, förpackning, retursystem |
| Material och resurser | Direkt | Pappersförbrukning |
| Vatten | Direkt | Uppsamling och behandling av regnvatten |
| Påverkan på konsumenterna | Indirekt | Miljöaspekter i samband med konsumtion, t.ex. plastkassar |

Kategori

Karaktär (6)

Aspekter som behandlas i detta dokument

Energiprestanda

Direkt

Byggnad samt värme-, ventilations- och luftkonditioneringssystem (HVAC), kylning, belysning, elapparater, förnybar energi, energiövervakning

Utsläpp av luftföroreningar

Direkt

Köldmedier

Leverantörskedjan

Indirekt

Affärsstrategier, produktprioritering, förbättringsmekanismer, ”choice editing”, miljökriterier, information och spridning, miljömärkning (inklusive egna varumärken (7))

Transport och logistik

Direkt/indirekt

Övervakning, upphandling, beslutsfattande, transportsätt, distributionsnätverk, planering, förpackningsdesign

Avfall

Direkt

Livsmedelsavfall, förpackning, retursystem

Material och resurser

Direkt

Pappersförbrukning

Vatten

Direkt

Uppsamling och behandling av regnvatten

Påverkan på konsumenterna

Indirekt

Miljöaspekter i samband med konsumtion, t.ex. plastkassar

Bästa miljöledningspraxis presenteras därför i följande grupper:

| — | Bästa miljöledningspraxis för att förbättra energiprestanda, inklusive hanteringen av köldmedier. |
| --- | --- |

—

Bästa miljöledningspraxis för att förbättra energiprestanda, inklusive hanteringen av köldmedier.

| — | Bästa miljöledningspraxis för att förbättra den miljömässiga hållbarheten för detaljhandelns leverantörskedjor. |
| --- | --- |

—

Bästa miljöledningspraxis för att förbättra den miljömässiga hållbarheten för detaljhandelns leverantörskedjor.

| — | Bästa miljöledningspraxis för att förbättra transport- och logistikverksamheter. |
| --- | --- |

—

Bästa miljöledningspraxis för att förbättra transport- och logistikverksamheter.

| — | Bästa miljöledningspraxis för avfall. |
| --- | --- |

—

Bästa miljöledningspraxis för avfall.

| — | Bästa miljöledningspraxis på andra områden (minskad förbrukning och användning av mer miljövänligt papper för kommersiella trycksaker, uppsamling och återanvändning av regnvatten samt påverkan av konsumenternas miljöbeteende). |
| --- | --- |

—

Bästa miljöledningspraxis på andra områden (minskad förbrukning och användning av mer miljövänligt papper för kommersiella trycksaker, uppsamling och återanvändning av regnvatten samt påverkan av konsumenternas miljöbeteende).

Exemplen på bästa miljöledningspraxis täcker de viktigaste miljöaspekterna för sektorn.

3.   BÄSTA MILJÖLEDNINGSPRAXIS, INDIKATORER FÖR SEKTORSPECIFIK MILJÖPRESTANDA OCH RIKTMÄRKEN FÖR RESULTAT I VÄRLDSKLASS FÖR DETALJHANDELSSEKTORN

3.1   Energiprestanda inklusive hantering av köldmedier

3.1.1   Utforma och modifiera byggnaders klimatskal för optimal energiprestanda

Bästa miljöledningspraxis är avsedd att förbättra klimatskalet på detaljhandlares befintliga byggnader för att minimera energiförluster till en godtagbar och rimlig nivå med hjälp av flera tekniker, exempelvis de som listas i tabell 3.1. Vidare ska bästa miljöledningspraxis optimera utformningen av byggnaders klimatskal så att krävande standarder uppfylls som går utöver gällande bestämmelser, särskilt för nya byggnader.

Tabell 3.1

Element i byggnadens klimatskal och tillhörande tekniker

| Skalelement | Teknik |
| --- | --- |
| Vägg/fasad/tak/golv – källargolv | Byte av isoleringsmaterial |
| Tekniker för att öka isoleringens tjocklek |
| Fönster/glasning | Byte till mer effektiva glas |
| Byte till mer effektiva fönsterbågar och fönsterramar |
| Skuggning | Användning av yttre och inre anordningar för skuggning |
| Täthet | Förbättring av dörrar |
| Snabbstängande dörrar |
| Försegling |
| Införande av buffertsektioner |
| Klimatskalet som helhet | Orientering |
| Underhåll |

Skalelement

Teknik

Vägg/fasad/tak/golv – källargolv

Byte av isoleringsmaterial

Tekniker för att öka isoleringens tjocklek

Fönster/glasning

Byte till mer effektiva glas

Byte till mer effektiva fönsterbågar och fönsterramar

Skuggning

Användning av yttre och inre anordningar för skuggning

Täthet

Förbättring av dörrar

Snabbstängande dörrar

Försegling

Införande av buffertsektioner

Klimatskalet som helhet

Orientering

Underhåll

Tillämplighet

Tekniskt möjligt för alla nya och befintliga byggnader eller byggnadsenheter. Den som hyr lokaler kan använda metoder för att påverka ägarna och bör vara medveten om att byggnadens klimatskal har stor betydelse för miljöprestandan. Modifiering av en byggnads klimatskal kräver en betydande investering. I allmänhet leder denna bästa miljöledningspraxis till kostnadsbesparingar men med lång återbetalningstid. Rekommendationen är därför att tillämpa denna bästa miljöledningspraxis i samband med andra större renoveringsarbeten på butiksbyggnaden (t.ex. butikens planlösning, belysning, säkerhet, struktur eller utbyggnad) för att minska kostnaderna för modifiering av klimatskalet.

Små företag
   (8) har ofta begränsade möjligheter att använda denna bästa miljöledningspraxis på grund av den stora investering som krävs och att de saknar inflytande över byggnaden där de har sin verksamhet.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärke för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärke för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i1) | Butikens specifika energianvändning per m2 (försäljningsyta) och år. |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärke för resultat i världsklass

(i1)

Butikens specifika energianvändning per m2 (försäljningsyta) och år.

| (i2) | Butikens specifika energianvändning per m2 (försäljningsyta) och år uttryckt som primärenergi. |
| --- | --- |

(i2)

Butikens specifika energianvändning per m2 (försäljningsyta) och år uttryckt som primärenergi.

| (b1) | Den specifika energianvändningen per m2 försäljningsyta för uppvärmning, kylning och luftkonditionering är lägre än eller lika med 0 kWh/m2/år om spillvärme från kylning kan återvinnas. I annat fall, lägre än eller lika med 40 kWh/m2/år för nya byggnader och 55 kWh/m2/år för befintliga byggnader (9). |
| --- | --- |

(b1)

Den specifika energianvändningen per m2 försäljningsyta för uppvärmning, kylning och luftkonditionering är lägre än eller lika med 0 kWh/m2/år om spillvärme från kylning kan återvinnas. I annat fall, lägre än eller lika med 40 kWh/m2/år för nya byggnader och 55 kWh/m2/år för befintliga byggnader (9).

3.1.2   Utforma lokaler för befintliga och nya värme-, ventilations- och luftkonditioneringssystem (HVAC-system)

Bästa miljöledningspraxis är att modifiera befintliga HVAC-system för att minska energiförbrukningen och förbättra inomhusluftens kvalitet. Bästa miljöledningspraxis är att optimera utformningen av HVAC-system i nya byggnader genom att använda innovativa system för att minska behovet av primärenergi och öka energieffektiviteten.

Med tillämpning av bästa designpraxis bör det gå att göra en optimal integrering inom byggnadens klimatskal, undvika överdimensionering och använda byggnadens orientering för att minimera den totala energiförbrukningen. Särskilt för nya butikslokaler kan följande vara relevant: användning av glasning, spillvärme från kylning, förnybar energi, värmepumpar och andra innovativa system. Övervakningssystem för inomhusluftens kvalitet och energihanteringen anses vara bästa praxis för HVAC-underhåll.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är fullt tillämplig för nya byggnader. I befintliga byggnader kan HVAC-systemet modifieras för att minska energiförbrukningen, även om byggnadens egenskaper har betydelse för effekten av en modifiering. Klimatpåverkan är högst relevant när det gäller att välja vilka tekniker som kan användas. Användning av nya HVAC-system i en befintlig byggnad, t.ex. installation av kraftvärmeverk, värmeåtervinningssystem och integrerade designkoncept, t.ex. passivhusstandarder, kan tillämpas delvis med godtagbar ekonomisk prestanda. Butikens planlösning har stor betydelse för HVAC-prestandan, särskilt de designspecifikationer som rör kylprocessen, där stora mängder spillvärme kan tas till vara.

Små företag kan ha försvinnande små möjligheter att påverka HVAC-designen, men de bör delta i tillämpning och rekommendation av den bästa miljöledningspraxis som beskrivs.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärke för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärke för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i1) | Butikens specifika energianvändning per m2 (försäljningsyta) och år. |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärke för resultat i världsklass

(i1)

Butikens specifika energianvändning per m2 (försäljningsyta) och år.

| (i2) | Butikens specifika energianvändning per m2 (försäljningsyta) och år uttryckt som primärenergi. |
| --- | --- |

(i2)

Butikens specifika energianvändning per m2 (försäljningsyta) och år uttryckt som primärenergi.

| (b1) | Den specifika energianvändningen per m2 försäljningsyta för uppvärmning, kylning och luftkonditionering är lägre än eller lika med 0 kWh/m2/år om spillvärme från kylning kan återvinnas. I annat fall, lägre än eller lika med 40 kWh/m2/år för nya byggnader och 55 kWh/m2/år för befintliga byggnader. |
| --- | --- |

(b1)

Den specifika energianvändningen per m2 försäljningsyta för uppvärmning, kylning och luftkonditionering är lägre än eller lika med 0 kWh/m2/år om spillvärme från kylning kan återvinnas. I annat fall, lägre än eller lika med 40 kWh/m2/år för nya byggnader och 55 kWh/m2/år för befintliga byggnader.

3.1.3   Tillämpning av integrerade designkoncept för byggnader

Bästa miljöledningspraxis är att integrera designkoncept för hela byggnaden eller för delar av den för att minska butikens energibehov. Integrerade koncept minimerar energianvändningen och tillhörande kostnader för en byggnad, samtidigt som man får god värmekomfort för dem som vistas i lokalerna. Några exempelkrav visas i tabell 3.2.

Tabell 3.2

Exempel på krav för integrerade designkoncept

| Krav | Exempel på åtgärder för att uppfylla kraven |
| --- | --- |
| Byggnaders energibehov för rumsuppvärmning och rumskylning måste vara lägre än 15 kWh/m2/år
  Den specifika värmebelastningen får inte överstiga 10 W/m2

  Byggnaden får inte läcka mer luft än 0,6 gånger sin volym per timme
  Den totala primära energianvändningen får inte vara högre än 120 kWh/m2/år | Förbättrad isolering. Rekommenderade U-värden under 0,15 W/m2K
  Design utan köldbryggor
  Rekommenderade U-värden för fönster under 0,85 W/m2K
  Täthet. Mekanisk ventilation med värmeåtervinning ur frånluft
  Installera solvärmesystem eller värmepumpar (det slutliga energibehovet innefattar inte bidrag från solvärme och energi från omgivningen för uppvärmning) |

Krav

Exempel på åtgärder för att uppfylla kraven

Byggnaders energibehov för rumsuppvärmning och rumskylning måste vara lägre än 15 kWh/m2/år

Den specifika värmebelastningen får inte överstiga 10 W/m2

Byggnaden får inte läcka mer luft än 0,6 gånger sin volym per timme

Den totala primära energianvändningen får inte vara högre än 120 kWh/m2/år

Förbättrad isolering. Rekommenderade U-värden under 0,15 W/m2K

Design utan köldbryggor

Rekommenderade U-värden för fönster under 0,85 W/m2K

Täthet. Mekanisk ventilation med värmeåtervinning ur frånluft

Installera solvärmesystem eller värmepumpar (det slutliga energibehovet innefattar inte bidrag från solvärme och energi från omgivningen för uppvärmning)

Tillämplighet

Integrerade koncept tillämpas normalt vid design av nya byggnader. Konceptet är delvis lämpligt för befintliga byggnader, eftersom flera element kan integreras utan höga investeringskostnader. Även klimatförhållanden kan påverka beslutet att tillämpa konceptet. Exempelvis utvecklades passivhusstandarden huvudsakligen av tyska och svenska forskare, men den kan tillämpas i varmare klimat. Investeringskostnaderna för en byggnad som designats med integrerade strategier som förebild blir inte mer än 10–15 procent högre än för med en konventionell konstruktion. En livscykelanalys av kostnaderna visar att en passivhusdesign ger den lägsta livscykelkostnaden, eftersom det värmesystem som behövs är relativt enkelt och den installerade uppvärmningseffekten begränsad.

För små företag kan användning av integrerade designkoncept för att minimera energibehovet för nya byggnader betraktas som en kostnadseffektiv upphandlingsåtgärd, utan någon särskild begränsning utöver den extra initiala investeringen.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärke för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärke för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i1) | Butikens specifika energianvändning per m2 (försäljningsyta) och år. |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärke för resultat i världsklass

(i1)

Butikens specifika energianvändning per m2 (försäljningsyta) och år.

| (i2) | Butikens specifika energianvändning per m2 (försäljningsyta) och år uttryckt som primärenergi. |
| --- | --- |

(i2)

Butikens specifika energianvändning per m2 (försäljningsyta) och år uttryckt som primärenergi.

| (b1) | Den specifika energianvändningen per m2 försäljningsyta för uppvärmning, kylning och luftkonditionering är lägre än eller lika med 0 kWh/m2/år om spillvärme från kylning kan återvinnas. I annat fall, lägre än eller lika med 40 kWh/m2/år för nya byggnader och 55 kWh/m2/år för befintliga byggnader. |
| --- | --- |

(b1)

Den specifika energianvändningen per m2 försäljningsyta för uppvärmning, kylning och luftkonditionering är lägre än eller lika med 0 kWh/m2/år om spillvärme från kylning kan återvinnas. I annat fall, lägre än eller lika med 40 kWh/m2/år för nya byggnader och 55 kWh/m2/år för befintliga byggnader.

3.1.4   Integration av kylning och luftkonditionering

Bästa miljöledningspraxis är att återvinna spillvärme från kylcykeln och maximera användningen av sådan spillvärme. Livsmedelshandlare kan under vissa omständigheter producera så mycket värme att det finns ett överskott även efter användning för rumsuppvärmning, som kan levereras till andra delar av samma byggnad eller till andra byggnader.

Tillämplighet

Åtgärderna bör beaktas för nya och befintliga byggnader som inrymmer livsmedelsbutiker. Driften av systemen ger olika resultat beroende på olika faktorer:

—   Byggnadens storlek och användning: stora butiker är oftast inte ensamma i sin byggnad. Därför är ”grannarna” (t.ex. små butiker i ett shoppingcentrum) potentiella konsumenter av överskottsvärme. Som tumregel skulle en livsmedelsaffär med en typisk kylbelastning och ett optimerat klimatskal återvinna tillräckligt med energi för att värma upp dubbla sin egen yta.

—   Design och underhåll av HVAC-system: alla element i HVAC-systemet ska vara korrekt utformade och underhållna. Återvinning av värme ur frånluft, behovsstyrd ventilation med CO2-sensorer och övervakning av täthet och inomhusluftens kvalitet är tekniker som rekommenderas starkt.

—   Kylbelastningen: mindre butiker har mer kylda varor per kvadratmeter försäljningsyta och kyleffektiviteten är lägre. Dessutom finns en stark tendens att öka mängden kylda varor. Butikens storlek påverkar inte den tekniska tillämpligheten av integrerade strategier, men hela systemets kostnadseffektivitet är lägre för små butiker.

—   Klimatförhållanden: i kalla klimat är kylbelastningen lägre än i varmare områden. Samtidigt är uppvärmningsbehovet stort för byggnader i norra Europa. Därför beror integrationen på kvaliteten på byggnadens klimatskal. För de varmaste klimaten, t.ex. Europas Medelhavsländer, kan kylbehovet vara betydande och byggnadens täthet kan öka de interna vinsterna. Därför måste ventilationsdesignen optimeras. Även mekanisk kylning nattetid och variabel inomhustemperatur (t.ex. 21–26 °C) är rekommenderade tekniker.

—   Omgivningstemperatur: vid integrationen av kylcykeln finns en gräns för omgivningstemperaturen som beror på systemets design, där det inte genereras tillräckligt med överskottsvärme för att hålla en behaglig temperatur inne i byggnaderna. En extra värmekälla kan behövas, men även detta beror på kvaliteten på byggnadens klimatskal.

—   Byggnadens ägare: många butiker är inrymda i en bostadsbyggnad eller kommersiell byggnad som tillhör en tredje part. Därför måste integration av värmeåtervinning även involvera byggnadens faktiska ägare.

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla nya och befintliga kylsystem som ska installeras i nya eller renoverade butiker och är fullt tillämplig för små företag (under de omständigheter som beskrivs ovan). Däremot kan små företag behöva anlita externa leverantörer för tekniskt stöd.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärke för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärke för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i1) | Butikens specifika energianvändning per m2 (försäljningsyta) och år. |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärke för resultat i världsklass

(i1)

Butikens specifika energianvändning per m2 (försäljningsyta) och år.

| (i3) | Återvunnen värme från kylsystemet per m2 (försäljningsyta) och år. |
| --- | --- |

(i3)

Återvunnen värme från kylsystemet per m2 (försäljningsyta) och år.

| (b2) | Energianvändning för rumsuppvärmning på 0 kWh/m2/år (inget uppvärmningssystem), om spillvärme från kylningen kan återvinnas. |
| --- | --- |

(b2)

Energianvändning för rumsuppvärmning på 0 kWh/m2/år (inget uppvärmningssystem), om spillvärme från kylningen kan återvinnas.

3.1.5   Övervakning av butikers energiprestanda

Bästa miljöledningspraxis är att övervaka energianvändningen för processer inne i en butik (åtminstone för de mest energikrävande processerna, t.ex. uppvärmning, kylning och belysning), samt på butiks- och/eller organisationsnivå. Det är också bästa miljöledningspraxis att tillämpa riktmärken för energiförbrukningen (per process) och att införa förebyggande och korrigerande åtgärder.

Tillämplighet

Ett övervakningssystem kan användas för alla försäljningskoncept. Det kräver avsättning av extra resurser om det inte finns någon lämplig företagsledningsstruktur. Denna praxis kan kräva extra insatser från befintliga butiker.

Små företag som driver en eller några få butiker kan behöva en god företagsledningsstruktur och strategier för att dela ansvaret för att kunna införa och underhålla ett väl fungerande övervakningssystem. Tillämpning av denna bästa miljöledningspraxis på befintliga butiker kan vara alltför kostsamt.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i4) | Användning av ett övervakningssystem (j/n) |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i4)

Användning av ett övervakningssystem (j/n)

| (i5) | Procentandel övervakade butiker |
| --- | --- |

(i5)

Procentandel övervakade butiker

| (i6) | Antal övervakade processer |
| --- | --- |

(i6)

Antal övervakade processer

| (b3) | 100 procent av butikerna och processerna är övervakade och energianvändningsdata rapporteras på årsbasis (utifrån utfallet av en årlig energirevision) (*). |
| --- | --- |

(b3)

100 procent av butikerna och processerna är övervakade och energianvändningsdata rapporteras på årsbasis (utifrån utfallet av en årlig energirevision) (*).

| (b4) | Mekanismer för riktmärkning används. |
| --- | --- |

(b4)

Mekanismer för riktmärkning används.

3.1.6   Effektiv kylning, inklusive användning av köldmedier

Bästa miljöledningspraxis är att vidta energibesparingsåtgärder för kylsystemet i en livsmedelsbutik, särskilt genom att täcka kyldiskar med glasluckor, när potentialen för energibesparing ger relevanta miljöfördelar.

Bästa miljöledningspraxis är att använda naturliga köldmedier i livsmedelsbutiker, eftersom detta skulle minska miljöpåverkan betydligt, och att undvika läckage genom att se till att installationerna är täta och underhålls väl.

Tillämplighet

Denna praxis är tillämplig för livsmedelshandlare med en betydande kylbelastning. Täckning av kylar kan ha kort återbetalningstid (mindre än tre år) när de förväntade besparingarna är minst 20 procent. Täckning av kyldiskar kan också påverka butikens värmebeteende samt inomhusmiljöns luftfuktighet. Användning av naturliga köldmedier kan förutom miljöfördelen minska energiförbrukningen för en livsmedelsbutik under vissa omständigheter.

Tillämpligheten för små företag kan vara begränsad till organisationer som använder kommersiella kylsystem, både insticksklara och fjärrsystem.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i1) | Butikens specifika energianvändning per m2 (försäljningsyta) och år. |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i1)

Butikens specifika energianvändning per m2 (försäljningsyta) och år.

| (i7) | Specifik (linjär) energianvändning per meter kyldisk och år. |
| --- | --- |

(i7)

Specifik (linjär) energianvändning per meter kyldisk och år.

| (i8) | Procentandel av butikerna som använder naturliga köldmedier. |
| --- | --- |

(i8)

Procentandel av butikerna som använder naturliga köldmedier.

| (i9) | Läckagekontroll (% av köldmediet). |
| --- | --- |

(i9)

Läckagekontroll (% av köldmediet).

| (b5) | 100 % täckta lågtemperaturkylar. |
| --- | --- |

(b5)

100 % täckta lågtemperaturkylar.

| (b6) | 100 % användning av kylrum (t.ex. i hämtköp) eller 100 % täckning av medeltemperaturkylar när detta kan ge energibesparingar på mer än 10 %. |
| --- | --- |

(b6)

100 % användning av kylrum (t.ex. i hämtköp) eller 100 % täckning av medeltemperaturkylar när detta kan ge energibesparingar på mer än 10 %.

| (b7) | Specifik (linjär) energianvändning för kylning på 3 000 kWh/m/år. |
| --- | --- |

(b7)

Specifik (linjär) energianvändning för kylning på 3 000 kWh/m/år.

| (b8) | Allmän användning av naturliga köldmedier. |
| --- | --- |

(b8)

Allmän användning av naturliga köldmedier.

3.1.7   Effektiv belysning

Bästa miljöledningspraxis är att utarbeta smarta belysningsstrategier med högre effektivitet och lägre förbrukning, använda dagsljus utan att försäljningskonceptet påverkas och använda intelligent styrning, lämplig systemutformning och de mest effektiva armaturerna för att säkerställa optimala belysningsnivåer.

Tillämplighet

Tekniken är tillämplig på alla försäljningskoncept. Även specifik belysning för marknadsföringssyften påverkas. Det bör dock övervägas noga hur ökad glasning, som gör det möjligt att använda dagsljus i högre grad, påverkar butikens värmebalans. Utformning av en optimal belysningsstrategi och användning av de mest effektiva produkterna kan spara mer än 50 procent jämfört med aktuell prestanda.

Även små företag kan använda smarta belysningssystem och effektiva produkter.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärke för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärke för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i1) | Butikens specifika energianvändning per m2 (försäljningsyta) och år. |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärke för resultat i världsklass

(i1)

Butikens specifika energianvändning per m2 (försäljningsyta) och år.

| (i10) | Installerad belysningseffekt per m2. |
| --- | --- |

(i10)

Installerad belysningseffekt per m2.

| (b9) | Installerad belysningseffekt under 12 W/m2 för stormarknader och 30 W/m2 för specialaffärer (10). |
| --- | --- |

(b9)

Installerad belysningseffekt under 12 W/m2 för stormarknader och 30 W/m2 för specialaffärer (10).

3.1.8   Sekundära åtgärder för att förbättra energiprestandan

Bästa miljöledningspraxis är att vidta energibesparande åtgärder på distributionscentraler, göra regelbundna revisioner av energianvändningen inom ramen för miljöledningssystemet, utbilda personalen om energisparande och informera både inom och utanför organisationen om insatserna för att spara energi.

Tillämplighet

Det finns ingen begränsning på grund av handlarens storlek, typen av verksamhet eller den geografiska belägenheten för att inrätta ett heltäckande system för energihantering som omfattar apparater, distributionscentraler, specifika energianvändningar eller kommunikation och utbildning.

För små företag är upphandling av effektiva apparater, fortbildning av personalen och kommunikation genomförbara åtgärder som de kan ha råd med.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärke för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärke för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i1) | Butikens specifika energiförbrukning per m2 (försäljningsyta) och år. |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärke för resultat i världsklass

(i1)

Butikens specifika energiförbrukning per m2 (försäljningsyta) och år.

| (i10) | Installerad belysnings- och/eller apparateffekt per m2. |
| --- | --- |

(i10)

Installerad belysnings- och/eller apparateffekt per m2.

| (i11) | Energihanteringssystem (11) används för att främja kontinuerlig förbättring (j/n). |
| --- | --- |

(i11)

Energihanteringssystem (11) används för att främja kontinuerlig förbättring (j/n).

| (b10) | 100 procent av distributionscentralerna som endast betjänar handlaren övervakas. |
| --- | --- |

(b10)

100 procent av distributionscentralerna som endast betjänar handlaren övervakas.

3.1.9   Användning av alternativa energikällor

Efter minimering av energibehovet är bästa miljöledningspraxis att börja använda alternativa energikällor i butikerna. Det ger betydande miljöfördelar att tillgodose energibehovet med förnybar energi. Men det är viktigt att först minska energibehovet och öka effektiviteten enligt beskrivningen i 3.1.1–3.1.8 och först därefter börja använda förnybara energikällor för att tillgodose det återstående energibehovet. Man bör också överväga att börja använda värmepumpar och kombinerade värmekraftsystem.

Tillämplighet

I princip tillämpligt för alla butiksformat. Viktiga begränsningar är tillgången på förnybara energikällor, plats för mark- eller takinstallationer och en stabil efterfrågan på kombinerade värmekraftsystem.

Grön upphandling kan vara en bra lösning för mikroföretag. Små företag har möjlighet att använda förnybara energikällor eller andra alternativa energikällor.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärke för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärke för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i12) | Specifik produktion av alternativ energi på plats eller i närheten per m2 försäljningsyta per energikälla. |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärke för resultat i världsklass

(i12)

Specifik produktion av alternativ energi på plats eller i närheten per m2 försäljningsyta per energikälla.

| (i13) | Procentandel förnybar energi som produceras på plats eller i närheten, som andel av butikens energianvändning (12). |
| --- | --- |

(i13)

Procentandel förnybar energi som produceras på plats eller i närheten, som andel av butikens energianvändning (12).

| (b11) | Att ha nära-nollenergibyggnader (butiker eller distributionscentraler) där lokala förhållanden tillåter produktion av förnybar energi på plats eller i närheten. |
| --- | --- |

(b11)

Att ha nära-nollenergibyggnader (butiker eller distributionscentraler) där lokala förhållanden tillåter produktion av förnybar energi på plats eller i närheten.

3.2   Leverantörskedja för detaljhandeln

3.2.1   Integrera miljömässig hållbarhet för leverantörskedjan i affärsstrategi och verksamheter

Bästa miljöledningspraxis är att den högsta ledningen räknar med leverantörskedjans miljömässiga hållbarhet i affärsstrategin och att särskilt utsedd ledningspersonal (helst inom en särskild enhet) samordnar införandet av nödvändiga åtgärder i hela handelsverksamheten. Åtgärderna bör åtminstone samordnas mellan enskilda personer eller avdelningar som ansvarar för upphandling, tillverkning, kvalitetssäkring, transport, logistik och marknadsföring. Det är särskilt viktigt att upprätta kvantitativa mål för miljömässig hållbarhet som sprids brett och får stor betydelse för företagets beslutsprocess. Målen fungerar både som indikatorer och drivkrafter för åtgärder för att förbättra leverantörskedjans miljömässiga hållbarhet. En sekvens av bästa praxis-åtgärder för systematisk förbättring av leverantörskedjan för produkter, i kronologisk ordning och efter miljöeffekt, föreslås i figur 3.1. Bästa miljöledningspraxis är att genomföra denna sekvens av åtgärder (som även återspeglar den bästa miljöledningspraxis som beskrivs nedan).

Tillämplighet

Alla handlare kan integrera en strategi för en miljömässigt hållbar leverantörskedja i sin ledningsstruktur och verksamhet. Denna bästa miljöledningspraxis är mer komplex för stora detaljhandlare och kräver omfattande fortbildning och omorganisation för att göra det möjligt att ställa upp miljömässigt hållbara prioriteringar för inköpsmetoder. Organisationer inom detaljhandelssektorn kan ha långsiktig ekonomisk nytta av att upprätta en miljömässigt hållbar leverantörskedja genom att de kan skapa en varumärkesidentitet med högt mervärde och säkra effektiva och hållbara produktleveranser för framtiden.

För små företag kan sådana åtgärder vara relativt lätta att genomföra och kan kopplas till en förändring av marknadspositioneringen för att föra fram ett produktsortiment med ökad miljömässig hållbarhet som mervärde.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärke för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärke för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i14) | Offentlig rapportering av kvantitativa företagsmål som är direkt förknippade med förbättrad miljömässig hållbarhet för leverantörskedjorna för prioriterade produkter. |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärke för resultat i världsklass

(i14)

Offentlig rapportering av kvantitativa företagsmål som är direkt förknippade med förbättrad miljömässig hållbarhet för leverantörskedjorna för prioriterade produkter.

| (i15) | En företagsenhet på hög nivå som ansvarar för att driva och samordna åtgärder för miljömässig hållbarhet för leverantörskedjan. |
| --- | --- |

(i15)

En företagsenhet på hög nivå som ansvarar för att driva och samordna åtgärder för miljömässig hållbarhet för leverantörskedjan.

| (i16) | Kvantitativa interna prestandamål (t.ex. för enskilda anställda) som är specifikt förknippade med leverantörskedjans miljömässiga hållbarhet. |
| --- | --- |

(i16)

Kvantitativa interna prestandamål (t.ex. för enskilda anställda) som är specifikt förknippade med leverantörskedjans miljömässiga hållbarhet.

| (b12) | Systematiskt genomförande av förbättringsprogram för leverantörskedjan för alla prioriterade produktgrupper. |
| --- | --- |

(b12)

Systematiskt genomförande av förbättringsprogram för leverantörskedjan för alla prioriterade produktgrupper.

3.2.2   Bedöma leverantörskedjor för kärnprodukter för att hitta dels prioriterade produkter, leverantörer och förbättringsmöjligheter, dels effektiva förbättringsmekanismer för leverantörskedjor för produkter

I enlighet med sekvensen av bästa miljöledningspraxis som gäller för miljömässig förbättring av leverantörskedjor inom detaljhandeln (figur 3.1) bör detaljhandlare identifiera prioriterade produkter, processer och leverantörer för förbättring genom miljöbedömning av leverantörskedjor för produkter. För bedömningen används befintlig vetenskaplig information, rådgivning från experter (t.ex. icke-statliga organisationer) och verktyg för livscykelanalys. Därefter måste handlarna välja ut relevanta förbättringsalternativ för prioriterade produktgrupper. En viktig aspekt är då att identifiera relevanta miljöstandarder från tredje part som är allmänt vedertagna och kan användas för att ange högre miljöprestanda för leverantörer och/eller produkter. Sådana standarder kan skilja sig betydligt både när det gäller tillämplighet och miljöskyddsnivå.

Vissa standarder har bred tillämplighet (tabellerna 3.4–3.7) och bästa praxis för dem är att se till att alla leverantörer/produkter certifieras enligt dessa standarder. Genom energimärkningsdirektivet 2010/30/EU skapades en rättslig ram som gör det möjligt för konsumenter och även för detaljhandlare att koncentrera sitt produktsortiment till den högsta energieffektivitetsklassen. Andra standarder bygger inte på kriterier som kan tillämpas allmänt för att förbättra den miljömässiga hållbarheten för alla produkter och leverantörer utan är i stället avsedda att identifiera särskilt utvalda produkter (tabell 3.3). EU-miljömärket tilldelas t.ex. produkter som har en bevisad miljöprestanda under livscykeln som motsvarar de bästa 10–20 procenten produkter inom relevant kategori. Bästa praxis för standarder med höga krav, t.ex. ISO typ-I-miljömärkning (14) och ekologiska standarder, är att öka konsumenternas benägenhet att välja produkterna.

Tabell 3.3

Åskådliggörande och icke-uttömmande exempel på certifieringsstandarder för särskilt utvalda miljöprodukter och produktgrupper för vilka standarderna gäller

| Standard | Produktgrupper |
| --- | --- |
| Blå ängeln (Der Blaue Engel)
  EU-miljömärket (EU Ecolabel)
  Svanen
  EU:s energimärkning (högsta energieffektivitetsklassen) | Icke livsmedelsprodukter |
| Ekologisk (enligt kommissionens förordning (EG) nr 889/2008 (15) och rådets förordning (EG) nr 834/2007 (16)). Inkluderar Gots, Krav, Soil Association, BioSuisse m.fl. | Livsmedel och naturfiberprodukter |

Standard

Produktgrupper

Blå ängeln (Der Blaue Engel)

EU-miljömärket (EU Ecolabel)

Svanen

EU:s energimärkning (högsta energieffektivitetsklassen)

Icke livsmedelsprodukter

Ekologisk (enligt kommissionens förordning (EG) nr 889/2008 (15) och rådets förordning (EG) nr 834/2007 (16)). Inkluderar Gots, Krav, Soil Association, BioSuisse m.fl.

Livsmedel och naturfiberprodukter

Ett enkelt klassificeringssystem föreslås för brett tillämpliga standarder med användning av standarder som har bred användning som exempel. Tabell 3.4 innehåller detaljerade kriterier som standarder skulle kräva för produkter och deras tillverkning för att kunna bedömas som grundläggande, förbättrade eller föredömliga.

Tabell 3.4

Föreslagna kriterier för ”grundläggande”, ”förbättrade” och ”föredömliga” standarder för produkter som säljs i detaljhandeln

| Grundläggande | Förbättrad | Föredömlig |
| --- | --- | --- |
| — | efterlevnad av lokala föreskrifter |

Grundläggande

Förbättrad

Föredömlig

—

efterlevnad av lokala föreskrifter

| — | registrering av viktiga miljöaspekter |
| --- | --- |

—

registrering av viktiga miljöaspekter

| — | tillämpning av en allmän ledningsplan |
| --- | --- |

—

tillämpning av en allmän ledningsplan

| — | i vissa fall, uteslutning av de mest skadliga metoderna eller produkterna |
| --- | --- |

—

i vissa fall, uteslutning av de mest skadliga metoderna eller produkterna

| — | i vissa fall, riktmärken för en mindre andel viktiga miljöaspekter |
| --- | --- |

—

i vissa fall, riktmärken för en mindre andel viktiga miljöaspekter

| — | specifik ledningspraxis förknippad med betydande miljömässig förbättring |
| --- | --- |

—

specifik ledningspraxis förknippad med betydande miljömässig förbättring

| — | uppfyllande av kvantitativa riktmärken för miljöprestanda |
| --- | --- |

—

uppfyllande av kvantitativa riktmärken för miljöprestanda

| — | har visat kontinuerlig förbättring inom en angiven ram |
| --- | --- |

—

har visat kontinuerlig förbättring inom en angiven ram

| — | specifika krav som gäller viktiga miljöaspekter och är tillräckligt bärkraftiga och fullständiga för att certifierade produkter ska kunna definieras som miljömässigt hållbara |
| --- | --- |

—

specifika krav som gäller viktiga miljöaspekter och är tillräckligt bärkraftiga och fullständiga för att certifierade produkter ska kunna definieras som miljömässigt hållbara

Exempel på grundläggande, förbättrade och föredömliga miljöstandarder med tillhörande produktgrupper listas i tabellerna 3.5, 3.6 respektive 3.7.

Tabellerna 3.5, 3.6, 3.7 och 3.8 innehåller åskådliggörande och icke uttömmande exempel som inte utgör något godkännande av ”grundläggande”, ”förbättrade” och ”föredömliga” standarder för produktgrupper.

Tabell 3.5

Åskådliggörande och icke-uttömmande exempel på grundläggande miljöstandarder och produktgrupper för vilka standarderna gäller

| Standard | Produktgrupper |
| --- | --- |
| GlobalGAP (Good Agricultural Practice) och normerande standarder | Grödor och husdjur |
| Oeko-Tex 1000 | Textilvaror |
| Nationell/regional produktionscertifiering (t.ex. brittiska ursprungscertifieringen Red Tractor) | Alla produkter |
| Rödlistade fiskarter (bortval) | Fisk |

Standard

Produktgrupper

GlobalGAP (Good Agricultural Practice) och normerande standarder

Grödor och husdjur

Oeko-Tex 1000

Textilvaror

Nationell/regional produktionscertifiering (t.ex. brittiska ursprungscertifieringen Red Tractor)

Alla produkter

Rödlistade fiskarter (bortval)

Fisk

Tabell 3.6

Åskådliggörande och icke-uttömmande exempel på förbättrade miljöstandarder och produktgrupper för vilka standarderna gäller

| Standarder och initiativ | Produktgrupper |
| --- | --- |
| BCI (Better Cotton Initiative) | Bomullsprodukter |
| BCRSP (Basel Criteria on Responsible Soy Production) | Soja (foder för produktion av mejerivaror, ägg och kött) |
| BSI (Better Sugarcane Initiative) | Sockerprodukter |
| 4C (Common Code for the Coffee Community Association) | Kaffe |
| Fair-trade | Jordbruksprodukter från utvecklingsregioner |
| RA (Rainforest Alliance) | Jordbruksprodukter från tropikerna |
| RSPO (Round Table on Sustainable Palm Oil) | Palmoljeprodukter |
| PEFC (Programme for the Endorsement of Forestry Certification) | Trä och papper |
| RTRS (Round Table on Responsible Soy) | Soja (foder för produktion av mejerivaror, ägg och kött) |
| UTZ | Kakao, kaffe, palmolja, te |

Standarder och initiativ

Produktgrupper

BCI (Better Cotton Initiative)

Bomullsprodukter

BCRSP (Basel Criteria on Responsible Soy Production)

Soja (foder för produktion av mejerivaror, ägg och kött)

BSI (Better Sugarcane Initiative)

Sockerprodukter

4C (Common Code for the Coffee Community Association)

Kaffe

Fair-trade

Jordbruksprodukter från utvecklingsregioner

RA (Rainforest Alliance)

Jordbruksprodukter från tropikerna

RSPO (Round Table on Sustainable Palm Oil)

Palmoljeprodukter

PEFC (Programme for the Endorsement of Forestry Certification)

Trä och papper

RTRS (Round Table on Responsible Soy)

Soja (foder för produktion av mejerivaror, ägg och kött)

UTZ

Kakao, kaffe, palmolja, te

Tabell 3.7

Åskådliggörande och icke-uttömmande exempel på föredömliga miljöstandarder och produktgrupper för vilka standarderna gäller

| Standard | Produktgrupper |
| --- | --- |
| FSC (Forest Stewardship Council) | Trä och papper |
| MSC (Marine Stewardship Council) | Vildfångad fisk och vildfångade skaldjur |

Standard

Produktgrupper

FSC (Forest Stewardship Council)

Trä och papper

MSC (Marine Stewardship Council)

Vildfångad fisk och vildfångade skaldjur

Där det inte finns några standarder med bred tillämpning är bästa praxis för handlaren att i avtalsgrundande överenskommelser ange miljökriterier som gäller punkter i leverantörskedjan som är viktiga ur miljösynpunkt eller att ingripa för att förbättra leverantörskedjans prestanda genom spridning av bästa praxis och riktmärken för miljöprestanda.

Tillämplighet

Alla handlare kan identifiera de mest effektiva mekanismerna för att förbättra leverantörskedjan. Stora handlare med egna varumärken kan tillämpa alla aspekter av denna bästa miljöledningspraxis.

För små företag är denna teknik begränsad till att identifiera prioriterade produkter för ”choice editing” eller grön upphandling baserat på tredjepartscertifiering. Det medför inte några stora kostnader att tillämpa en systematisk och målinriktad strategi över tid.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärke för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärke för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i17) | Procentandel av den totala försäljningen som utgörs av produkter från leverantörskedjor som har förbättrats miljömässigt genom användning av certifiering, standarder uppsatta av handlaren eller insatser från handlarens sida. |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärke för resultat i världsklass

(i17)

Procentandel av den totala försäljningen som utgörs av produkter från leverantörskedjor som har förbättrats miljömässigt genom användning av certifiering, standarder uppsatta av handlaren eller insatser från handlarens sida.

| (i18) | Antal leverantörskedjor för prioriterade produkter som har förbättrats väsentligt ur miljöhänseende (förbättrade produkter utgör minst 50 procent av försäljningsvärdet inom gruppen) genom tillämpning av tekniker för bästa praxis. |
| --- | --- |

(i18)

Antal leverantörskedjor för prioriterade produkter som har förbättrats väsentligt ur miljöhänseende (förbättrade produkter utgör minst 50 procent av försäljningsvärdet inom gruppen) genom tillämpning av tekniker för bästa praxis.

| (b13) | Tillämpning av systematisk bedömning (oberoende eller via konsortier) av leverantörskedjor för kärnprodukter. |
| --- | --- |

(b13)

Tillämpning av systematisk bedömning (oberoende eller via konsortier) av leverantörskedjor för kärnprodukter.

3.2.3   ”Choice editing” och grön upphandling av prioriterade produktgrupper baserat på tredjepartscertifiering

Bästa miljöledningspraxis är att utesluta produkterna med sämst miljömässig hållbarhet (t.ex. hotade arter) och kräva bred (dvs. med målet 100 procent av försäljningen) certifiering enligt tredjeparts miljöstandarder av produkter som har identifierats som prioriterade för miljömässig förbättring. Miljöstandarder gäller produkter och/eller leverantörer och klassificeras generellt som grundläggande, förbättrade eller föredömliga beroende på hur stränga och omfattande miljökraven är (se tabell 3.8 för åskådliggörande och icke uttömmande exempel). Bästa miljöledningspraxis är att tillämpa den miljöstandard med bred tillämpning som håller den högsta nivån.

Tabell 3.8

Åskådliggörande och icke uttömmande exempel på bästa praxis som underlag för riktmärken för resultat i världsklass för denna bästa miljöledningspraxis för olika produktgrupper

| Produktgrupp | Exempel på bästa praxis
  (faktiska försäljningsandelar eller mål för försäljningsandelar för olika standarder) |
| --- | --- |
| Kaffe, te | 100 % Fair-trade, 100 % 4C |
| Frukt och grönsaker | 100 % Global GAP |
| Fetter och oljor | 100 % RSPO, 100 % RTRS |
| Fisk och skaldjur | 100 % MSC |
| Socker | 100 % Fair-trade |
| Textilvaror | 100 % BCI |
| Trä och papper | 100 % FSC |

Produktgrupp

Exempel på bästa praxis

(faktiska försäljningsandelar eller mål för försäljningsandelar för olika standarder)

Kaffe, te

100 % Fair-trade, 100 % 4C

Frukt och grönsaker

100 % Global GAP

Fetter och oljor

100 % RSPO, 100 % RTRS

Fisk och skaldjur

100 % MSC

Socker

100 % Fair-trade

Textilvaror

100 % BCI

Trä och papper

100 % FSC

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis gäller alla handlare. Riktmärket för resultat i världsklass uttrycks i förhållande till egna varumärken som säljs av större handlare.

Små företag som inte har produktsortiment med egna varumärken bör undvika de mest miljöskadliga produkterna (t.ex. hotade fiskarter) och föra varumärkesprodukter som har certifierats enligt relevanta miljöstandarder (t.ex. tabell 3.3).

Det kan hända att miljöstandarder som bygger på tredjepartscertifiering inte täcker alla relevanta aspekter och processer längs leverantörskedjan, och det finns inte stränga miljöstandarder med bred tillämpning för alla produktgrupper. Produktgrupper som inte tas upp i tabell 3.8 kan bli föremål för förbättringar av leverantörskedjan genom att krav ställs på produkten eller leverantören, insatser från handlarens sida (t.ex. riktmärken för leverantörer) och främjande av särskilt utvalda ekologiska produkter, såsom beskrivs för bästa miljöledningspraxis nedan.

Om miljöcertifiering anges som ett beställningskrav bär leverantörerna kostnaderna för efterlevnad och certifiering och dessa överförs inte till handlarna. Bästa praxis innebär dock att handlarna stöder befintliga leverantörer med certifieringen, vilket innebär att kostnaderna delas. För leverantörer kan kostnaderna för efterlevnad betraktas som en investering för att bredda marknadsacceptansen för deras produkter och eventuellt kunna tillämpa prispåslag. För handlare kan de extra kostnader som denna teknik medför balanseras mot riskminskningen i leverantörskedjan och potentiella prissättnings- och marknadsföringsfördelar.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i19) | Procentandel produkter som säljs inom en viss produktgrupp som är certifierade enligt en viss miljöstandard med tredjepartscertifiering, efter försäljningsvärde. |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i19)

Procentandel produkter som säljs inom en viss produktgrupp som är certifierade enligt en viss miljöstandard med tredjepartscertifiering, efter försäljningsvärde.

| (i20) | Tredjepartsstandardens stränghet och fullständighet, enligt den grova indelningen i grundläggande, förbättrade och föredömliga standarder. |
| --- | --- |

(i20)

Tredjepartsstandardens stränghet och fullständighet, enligt den grova indelningen i grundläggande, förbättrade och föredömliga standarder.

| (i21) | Antalet produktgrupper där över hälften av försäljningen är certifierad enligt en tredje parts miljöstandard. |
| --- | --- |

(i21)

Antalet produktgrupper där över hälften av försäljningen är certifierad enligt en tredje parts miljöstandard.

| (b14) | Handlaren visar planenliga framsteg mot 100 procent certifiering enligt en förbättrad miljöstandard (tabell 3.6) för egna varumärken inom en viss produktgrupp, t.ex. kaffe, te, fetter och oljor, socker och textilvaror. |
| --- | --- |

(b14)

Handlaren visar planenliga framsteg mot 100 procent certifiering enligt en förbättrad miljöstandard (tabell 3.6) för egna varumärken inom en viss produktgrupp, t.ex. kaffe, te, fetter och oljor, socker och textilvaror.

| (b15) | Handlaren visar planenliga framsteg mot 100 procent certifiering enligt en föredömlig miljöstandard (tabell 3.7) inom produktgrupper såsom fisk och skaldjur, trä och papper. |
| --- | --- |

(b15)

Handlaren visar planenliga framsteg mot 100 procent certifiering enligt en föredömlig miljöstandard (tabell 3.7) inom produktgrupper såsom fisk och skaldjur, trä och papper.

3.2.4   Tillämpa miljökrav för leverantörer av prioriterade produktgrupper

Bästa miljöledningspraxis är att fastställa miljökriterier för prioriterade produkter och deras leverantörer, med fokus på punkter som är viktiga ur miljöhänseende, och att genom produkt- och leverantörsrevisioner kontrollera att dessa kriterier uppfylls.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig för stora handlare och för prioriterade produkter under egna varumärken. Revision av leverantörers miljöprestanda kan integreras i social revision och system för kvalitetskontroll av produkter för att minska de extra kostnaderna. För leverantörer kan efterlevnadskostnaderna uppvägas av en säkrare efterfrågan och av att produkterna blir mer lättsålda samt eventuella prispåslag som därmed kan göras. För handlare kan kostnaderna uppvägas av minskad risk för dåligt renommé och minskade risker på medellång sikt för leverantörskedjan med avseende på ohållbar praxis samt av pris- och marknadsföringsfördelar till följd av detta.

Denna bästa miljöledningspraxis är inte tillämplig för små företag.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärke för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärke för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i22) | Procentandel av produktförsäljningen av ett eget varumärke inom en produktgrupp som uppfyller särskilda miljökrav. |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärke för resultat i världsklass

(i22)

Procentandel av produktförsäljningen av ett eget varumärke inom en produktgrupp som uppfyller särskilda miljökrav.

| (i23) | Den miljöprestanda som dessa krav representerar. |
| --- | --- |

(i23)

Den miljöprestanda som dessa krav representerar.

| (i24) | Procentandel efterlevnadsmål, för produktgrupper där ett program för bred efterlevnad tillämpas. |
| --- | --- |

(i24)

Procentandel efterlevnadsmål, för produktgrupper där ett program för bred efterlevnad tillämpas.

| (i25) | Antal produktgrupper där över hälften av försäljningen uppfyller särskilda miljökrav. |
| --- | --- |

(i25)

Antal produktgrupper där över hälften av försäljningen uppfyller särskilda miljökrav.

| (b16) | 100 procent av försäljningen av ett eget varumärke inom en produktgrupp uppfyller särskilda miljökrav som definierats av handlaren. |
| --- | --- |

(b16)

100 procent av försäljningen av ett eget varumärke inom en produktgrupp uppfyller särskilda miljökrav som definierats av handlaren.

3.2.5   Motivera förbättrad prestanda hos leverantörerna genom riktmärken och spridning av bästa praxis

Bästa miljöledningspraxis är att främja förbättringar hos leverantörerna genom att upprätta system för informationsutbyte som kan användas för riktmärkning av leverantörer och genom att sprida bättre ledningspraxis. Den senare aspekten kan hjälpa leverantörerna uppfylla tredjepartsstandarder och handlardefinierade kriterier.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig för stora handlare och prioriterade produkter under egna varumärken. Handlare kan erbjuda leverantörer ett litet pristillägg för att uppmuntra dem att delta i förbättringssystem och även betala för jämförelse av data och spridning av tekniker för bättre ledningspraxis. Dessa kostnader bör balanseras mot den minskade risken för dåligt renommé och minskade risker på medellång sikt för leverantörskedjan med avseende på ohållbar praxis samt prispåslag handlarna kan göra tack vare detta. Vinster på grund av identifierade effektivitetsförbättringar kan delas med handlarna genom avtalsgrundande överenskommelser.

Denna bästa miljöledningspraxis är inte tillämplig för små företag.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärke för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärke för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i26) | Procentandel av försäljningen av egna varumärken som har sitt ursprung hos leverantörer som deltar i handelsprogram för att förbättra miljöprestandan. |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärke för resultat i världsklass

(i26)

Procentandel av försäljningen av egna varumärken som har sitt ursprung hos leverantörer som deltar i handelsprogram för att förbättra miljöprestandan.

| (i27) | Den miljöprestandanivå som representeras av dessa program. |
| --- | --- |

(i27)

Den miljöprestandanivå som representeras av dessa program.

| (i28) | Procentandel som deltagande leverantörer har som mål för produktgrupper för vilka ett förbättringsprogram för leverantörer tillämpas. |
| --- | --- |

(i28)

Procentandel som deltagande leverantörer har som mål för produktgrupper för vilka ett förbättringsprogram för leverantörer tillämpas.

| (i29) | Antal produktgrupper där över hälften av försäljningen kommer från leverantörer som deltar i detaljhandelsprogram för att förbättra miljöprestandan. |
| --- | --- |

(i29)

Antal produktgrupper där över hälften av försäljningen kommer från leverantörer som deltar i detaljhandelsprogram för att förbättra miljöprestandan.

| (b17) | 100 procent av försäljningen av egna varumärken inom en produktgrupp kommer från leverantörer som deltar i detaljhandelsprogram för att förbättra miljöprestandan. |
| --- | --- |

(b17)

100 procent av försäljningen av egna varumärken inom en produktgrupp kommer från leverantörer som deltar i detaljhandelsprogram för att förbättra miljöprestandan.

3.2.6   Samarbete inom forskning och utveckling för att främja bred förbättring och innovation inom leverantörskedjor

Bästa miljöledningspraxis är att samarbeta strategiskt med andra berörda parter om att identifiera och utveckla innovativa alternativ för att förbättra leverantörskedjan och att utveckla miljöstandarder som får ett brett erkännande.

Tillämplighet

Alla större handlare med leverantörskedjor för egna varumärken kan samarbeta med forskningsinstitut eller konsulter för att förbättra leverantörskedjornas hållbarhet. Handlare kan vilja koncentrera sig på forskning och utveckling för produktgrupper för vilka det inte finns några kommersiellt hållbara förbättringsalternativ med bred tillämpning. Denna praxis kan ses som en investering i att bygga upp hållbara och ekonomiskt konkurrenskraftiga leverantörskedjor.

Denna bästa miljöledningspraxis är inte tillämplig för små företag.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärke för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärke för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i30) | Utgifter för forskning om hållbara leverantörskedjor (uttryckt i förhållande till omsättning). |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärke för resultat i världsklass

(i30)

Utgifter för forskning om hållbara leverantörskedjor (uttryckt i förhållande till omsättning).

| (i31) | Kvalitativ bedömning av huruvida forskningen är målinriktad på innovativa och skalbara förbättringsalternativ med stor potential. |
| --- | --- |

(i31)

Kvalitativ bedömning av huruvida forskningen är målinriktad på innovativa och skalbara förbättringsalternativ med stor potential.

| (i32) | Specifika miljöförbättringar som kan tillskrivas tillämpning av forskningsresultaten. |
| --- | --- |

(i32)

Specifika miljöförbättringar som kan tillskrivas tillämpning av forskningsresultaten.

—

3.2.7   Främja särskilt utvalda ekologiska produkter

Bästa miljöledningspraxis är att främja särskilt utvalda certifierade ekologiska produkter. Medvetandegörande kampanjer, inköpsmetoder, prissättning, placering i butiken och annonsering är viktiga komponenter i denna teknik som kan tillämpas effektivt genom utveckling av egna ekologiska varumärken.

Tillämplighet

Alla handlare kan föra och främja konsumtion av särskilt utvalda ekologiska produkter. Stora handlare kan tillämpa denna teknik i större utsträckning genom utveckling av ekologiska sortiment under egna varumärken. Leverantörernas kostnader i samband med certifiering av särskilt utvalda produkter kan överföras till handlarna. Certifierade särskilt utvalda ekologiska produkter förknippas med betydande prispåslag och högre vinstmarginaler. Egna ekologiska varumärken ökar dessutom sannolikt en handlares totala försäljning av egna varumärken genom en positiv ”haloeffekt”.

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig för små företag.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i33) | Procentandel försäljning inom en produktgrupp som certifierats enligt föredömliga standarder för särskilt utvalda produkter. |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i33)

Procentandel försäljning inom en produktgrupp som certifierats enligt föredömliga standarder för särskilt utvalda produkter.

| (i34) | Antal produktgrupper som innefattar särskilt utvalda ekologiska produkter. |
| --- | --- |

(i34)

Antal produktgrupper som innefattar särskilt utvalda ekologiska produkter.

| (i35) | Förekomst av ett mångsidigt sortiment av ekologiska produkter under eget varumärke (j/n). |
| --- | --- |

(i35)

Förekomst av ett mångsidigt sortiment av ekologiska produkter under eget varumärke (j/n).

| (b18) | 10 procent av försäljningen inom livsmedelsproduktgrupper är certifierad som ekologisk. |
| --- | --- |

(b18)

10 procent av försäljningen inom livsmedelsproduktgrupper är certifierad som ekologisk.

| (b19) | 50 procent av den bomull som säljs är certifierad som ekologisk. |
| --- | --- |

(b19)

50 procent av den bomull som säljs är certifierad som ekologisk.

| (b20) | 10 procent av försäljningen inom produktgrupper som inte innefattar livsmedel är certifierad enligt officiellt erkänd tredjepartsmärkning, i enlighet med ISO-typ 1-definitionen. |
| --- | --- |

(b20)

10 procent av försäljningen inom produktgrupper som inte innefattar livsmedel är certifierad enligt officiellt erkänd tredjepartsmärkning, i enlighet med ISO-typ 1-definitionen.

3.3   Transport och logistik

3.3.1   Grön upphandling och miljökrav för transportleverantörer

Bästa miljöledningspraxis är att integrera miljöprestanda och rapporteringskriterier vid upphandling av transport- och logistiktjänster från tredje part, inklusive krav på tillämpning av den bästa miljöledningspraxis som beskrivs i detta dokument.

Tillämplighet

Alla detaljhandlare köper åtminstone en del av sin transport- och logistikverksamhet från tredjepartsleverantörer och kan fatta inköpsbeslut som bygger på effektivitets- eller miljökriterier. Effektivare transport- och logistikverksamhet minskar ändå driftskostnaderna och kräver effektiv övervakning och rapportering. Effektiva tredjepartsleverantörer av transporttjänster kan erbjuda lägre priser på sina tjänster till detaljhandlare.

Små detaljhandlare är vanligen beroende av tredjepartsleverantörer.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i36) | Procentandel av transportleverantörerna som är certifierade enligt miljörelaterade standarder (inklusive registrering i rapporteringsprogram). |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i36)

Procentandel av transportleverantörerna som är certifierade enligt miljörelaterade standarder (inklusive registrering i rapporteringsprogram).

| (i37) | Procentandel av transportleverantörerna som uppfyller särskilda miljökrav eller bästa miljöledningspraxis som beskrivs i detta dokument. |
| --- | --- |

(i37)

Procentandel av transportleverantörerna som uppfyller särskilda miljökrav eller bästa miljöledningspraxis som beskrivs i detta dokument.

| (b21) | 100 procent av transport- och logistikleverantörerna uppfyller antingen






  i) | tredjepartsverifierade miljörelaterade standarder, |
| --- | --- | --- |

(b21)

100 procent av transport- och logistikleverantörerna uppfyller antingen

i)

tredjepartsverifierade miljörelaterade standarder,

| ii) | särskilda miljökrav, |
| --- | --- |

ii)

särskilda miljökrav,

| iii) | bästa miljöledningspraxis som beskrivs i detta dokument. |
| --- | --- |

iii)

bästa miljöledningspraxis som beskrivs i detta dokument.

3.3.2   Övervakning och rapportering av effektivitet för all transport- och logistikverksamhet

Bästa miljöledningspraxis är att rapportera effektivitets- och miljöprestanda för all transport- och logistikverksamhet mellan primära leverantörer, distributionscentraler, detaljhandlare och avfallshanteringsanläggningar, baserat på övervakning av intern verksamhet och data från tredjepartsverksamhet.

Tillämplighet

Denna praxis kan tillämpas av alla detaljhandlare. Rapportering av intern transport- och logistikverksamhet gäller endast större detaljhandlare. Effektiv övervakning och rapportering kräver små investeringar i nödvändiga it-system och it-hantering men leda till att man hittar alternativ för att effektivisera transport- och logistikverksamheten.

För små företag finns grunddata om genomsnittliga utsläppsfaktorer för olika transportsätt tillgängliga som underlag för att uppskatta utsläppen.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i38) | Ton CO2-ekvivalenter per år som avges från transport- och logistikverksamhet. |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i38)

Ton CO2-ekvivalenter per år som avges från transport- och logistikverksamhet.

| (i39) | kg CO2-ekvivalenter per m3, eller levererad lastpall. |
| --- | --- |

(i39)

kg CO2-ekvivalenter per m3, eller levererad lastpall.

| (i40) | Huruvida följande parametrar rapporteras för all relevant transport- och logistikverksamhet:






  i) | Antal och procentandel km/ton-kilometer (tkm) med olika transportsätt. |
| --- | --- | --- |

(i40)

Huruvida följande parametrar rapporteras för all relevant transport- och logistikverksamhet:

i)

Antal och procentandel km/ton-kilometer (tkm) med olika transportsätt.

| ii) | kg CO2-ekvivalenter per ton, per m3 eller per levererad lastpall. |
| --- | --- |

ii)

kg CO2-ekvivalenter per ton, per m3 eller per levererad lastpall.

| (i41) | Huruvida följande indikatorer rapporteras för all intern transport- och logistikverksamhet:






  i) | Vagnslastfaktor (% av vikt- eller volymkapacitet). |
| --- | --- | --- |

(i41)

Huruvida följande indikatorer rapporteras för all intern transport- och logistikverksamhet:

i)

Vagnslastfaktor (% av vikt- eller volymkapacitet).

| ii) | kg CO2-ekvivalenter per tkm. |
| --- | --- |

ii)

kg CO2-ekvivalenter per tkm.

| (b22) | För 100 procent av transport- och logistikverksamheten mellan primära leverantörer, butiker och avfallshanteringsanläggningar, inklusive den som utförs av tredjepartsleverantörer av transporttjänster, rapporteras följande indikatorer:






  i) | Procentandel transport med olika transportsätt. |
| --- | --- | --- |

(b22)

För 100 procent av transport- och logistikverksamheten mellan primära leverantörer, butiker och avfallshanteringsanläggningar, inklusive den som utförs av tredjepartsleverantörer av transporttjänster, rapporteras följande indikatorer:

i)

Procentandel transport med olika transportsätt.

| ii) | kg CO2-ekvivalenter per m3 eller per levererad lastpall. |
| --- | --- |

ii)

kg CO2-ekvivalenter per m3 eller per levererad lastpall.

| (b23) | För all intern transport- och logistikverksamhet mellan primära leverantörer, butiker och avfallshanteringsanläggningar rapporteras följande indikatorer:






  i) | Vagnslastfaktor (% av vikt- eller volymkapacitet). |
| --- | --- | --- |

(b23)

För all intern transport- och logistikverksamhet mellan primära leverantörer, butiker och avfallshanteringsanläggningar rapporteras följande indikatorer:

i)

Vagnslastfaktor (% av vikt- eller volymkapacitet).

| ii) | kg CO2-ekvivalenter per tkm. |
| --- | --- |

ii)

kg CO2-ekvivalenter per tkm.

3.3.3   Ta hänsyn till transporteffektivitet vid inköpsval och förpackningsdesign

Bästa miljöledningspraxis är att integrera transporteffektivitet vid inköpsbeslut och förpackningsdesign, baserat på livscykelanalys av produkter inköpta från olika regioner, och designa produktförpackningar så att transportenheternas densitet kan maximeras.

Tillämplighet

Denna praxis är tillämplig för stora detaljhandlare med egna varumärken. Den är mycket beroende av produkten och varifrån den köps in, vilket har samband med en mängd inköpsfaktorer. För förpackningen kan ökad densitet för packade varor förbättra transporteffektiviteten betydligt och därmed minska transportkostnaderna.

Denna bästa miljöledningspraxis är inte tillämplig för små företag.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärke för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärke för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i39) | kg CO2-ekvivalenter per levererad m3 (eller lastpall). |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärke för resultat i världsklass

(i39)

kg CO2-ekvivalenter per levererad m3 (eller lastpall).

| (i42) | Transportmedelsfördelning. |
| --- | --- |

(i42)

Transportmedelsfördelning.

| (i43) | Antal produktgrupper där inköp eller förpackning har ändrats särskilt för att minska transport och logistik samt livscykelns miljöpåverkan. |
| --- | --- |

(i43)

Antal produktgrupper där inköp eller förpackning har ändrats särskilt för att minska transport och logistik samt livscykelns miljöpåverkan.

| (i44) | Systematisk tillämpning av förbättringar av förpackningar för att maximera densiteten och effektivisera transport och logistik (j/n). |
| --- | --- |

(i44)

Systematisk tillämpning av förbättringar av förpackningar för att maximera densiteten och effektivisera transport och logistik (j/n).

| (b24) | Systematisk tillämpning av förbättringar av förpackningar för att maximera densiteten och effektivisera transport och logistik. |
| --- | --- |

(b24)

Systematisk tillämpning av förbättringar av förpackningar för att maximera densiteten och effektivisera transport och logistik.

3.3.4   Övergång till mer effektiva transportsätt

Bästa miljöledningspraxis är att, för så stor del av transportavståndet som möjligt, förskjuta balansen mot effektivare transportsätt, särskilt järnväg, fartygstransport och större lastbilar, och att minimera lufttransporter. Möjligheten att göra sådana förskjutningar kan vara begränsade till primärdistribution från leverantörers distributionscentraler till detaljhandlares distributionscentraler, och de första och sista kilometrarna kräver ofta vägtransport. Därför kräver transportmedelsfördelning optimering av distributionsnätverken så att de klarar fler intermodala överföringar (t.ex. placering av distributionscentraler så att det finns tillgång till järnvägs- och vattenvägsnät). Byte från mindre till större lastbilar, inklusive lastbilar med dubbeldäckarsläp, ingår i denna teknik på grund av den avsevärt högre effektiviteten för större jämfört med mindre lastbilar. Transportmedelsfördelning kan också ligga till grund för inköpsbeslut där transporten utgör en viktig del av produktlivscykelns miljöpåverkan (med hänsyn tagen till alla relevanta livscykelkonsekvenser).

Tabell 3.9

Rankning av transportsätt efter miljövänlighet (högst först)

| Rankning | Transportsätt |
| --- | --- |
| 1 | Godståg |
| 2 | Oceangående fraktfartyg |
| 3 | Fartyg i inlandssjöfart |
| 4 | Stor lastbil |
| 5 | Medelstor lastbil |
| 6 | Liten lastbil |
| 7 | Luftfrakt |

Rankning

Transportsätt

1

Godståg

2

Oceangående fraktfartyg

3

Fartyg i inlandssjöfart

4

Stor lastbil

5

Medelstor lastbil

6

Liten lastbil

7

Luftfrakt

Tillämplighet

Alla detaljhandlare kan byta transportsätt för sina produkter till mindre förorenande alternativ, åtminstone med avseende på fordonsstorlek. De flesta större handlare kan flytta åtminstone en del av primärdistributionen från väg till järnväg eller fartyg. Storskaliga överföringar av transport av detaljhandelsvaror från väg till järnväg och fartyg i inlandssjöfart kräver dock förbättringar av de nationella infrastrukturerna för järnvägen och inlandssjöfarten samt ökad samordning mellan operatörerna över nationsgränserna. Därför kan nationell infrastruktur och politik (t.ex. differentierade vägavgifter) ha en betydande inverkan på detaljhandlarnas utrymme för förbättring och deras beslut om transportsätt.

Denna bästa miljöledningspraxis är inte tillämplig för små företag förutom där upphandlingsalternativ gör det möjligt att välja mer effektiva transportsätt för vissa produkter.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i45) | Procentandel av den totala produkttransporten (tkm), från primärleverantörer till butiker, som ombesörjs genom angivna mer effektiva transportsätt. |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i45)

Procentandel av den totala produkttransporten (tkm), från primärleverantörer till butiker, som ombesörjs genom angivna mer effektiva transportsätt.

| (i46) | Procentandel av den internationella produkttransporten (tkm) som ombesörjs genom angivna mer effektiva transportsätt. |
| --- | --- |

(i46)

Procentandel av den internationella produkttransporten (tkm) som ombesörjs genom angivna mer effektiva transportsätt.

| (b25) | Över 50 procent av landtransporterna mellan primärleverantörer och detaljhandelns distributionscentraler, räknat på försäljningsvärde, sker med fartyg/tåg (där infrastrukturen tillåter). |
| --- | --- |

(b25)

Över 50 procent av landtransporterna mellan primärleverantörer och detaljhandelns distributionscentraler, räknat på försäljningsvärde, sker med fartyg/tåg (där infrastrukturen tillåter).

| (b26) | Över 99 procent av sjötransporterna, räknat på försäljningsvärde, sker med fartyg. |
| --- | --- |

(b26)

Över 99 procent av sjötransporterna, räknat på försäljningsvärde, sker med fartyg.

3.3.5   Optimera distributionsnätverket

Bästa miljöledningspraxis är att optimera distributionsnätverket genom systematisk tillämpning av de mest effektiva av följande alternativ: i) strategiskt centraliserade nav anpassade för transport med tåg eller fartyg, ii) konsoliderade plattformar och iii) direkt ruttläggning.

Tillämplighet

Detta är tillämpligt för stora detaljhandlare med interna transport- och logistiktjänster och för externa transportleverantörer, särskilt om produkternas ursprung kräver längre transporter. Denna praxis kräver inte betydande investeringar. Uppförande av nya centrala nav som integreras med nätverk för tåg- och fartygstransport kräver inga betydande investeringar. I båda fallen kan ökad lasteffektivitet och användning av mer effektiva transportsätt för längre rutter minska driftskostnaderna väsentligt.

Denna praxis är inte tillämplig för små företag.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärke för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärke för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i39) | kg CO2-ekvivalenter per levererad m3 (eller lastpall). |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärke för resultat i världsklass

(i39)

kg CO2-ekvivalenter per levererad m3 (eller lastpall).

| (i47) | Antal konsoliderade plattformar som används, eller antalet strategiska centrala nav som används, eller antalet direkta ruttläggningar som används. |
| --- | --- |

(i47)

Antal konsoliderade plattformar som används, eller antalet strategiska centrala nav som används, eller antalet direkta ruttläggningar som används.

| (i48) | Procentandel minskning av växthusgaserna från transport- och logistikverksamhet tack vare tillämpning av angivna förbättringsalternativ för distributionsnätverk. |
| --- | --- |

(i48)

Procentandel minskning av växthusgaserna från transport- och logistikverksamhet tack vare tillämpning av angivna förbättringsalternativ för distributionsnätverk.

| (i49) | Utkontraktering av transport- och logistikverksamhet till en tredjepartsleverantör med ett optimerat distributionsnätverk (j/n). |
| --- | --- |

(i49)

Utkontraktering av transport- och logistikverksamhet till en tredjepartsleverantör med ett optimerat distributionsnätverk (j/n).

| (i50) | Systematisk optimering av distributionsnätverk genom utnyttjande av strategiskt placerade nav, konsoliderade plattformar och direkt ruttläggning (j/n). |
| --- | --- |

(i50)

Systematisk optimering av distributionsnätverk genom utnyttjande av strategiskt placerade nav, konsoliderade plattformar och direkt ruttläggning (j/n).

| (b27) | Systematisk optimering av distributionsnätverk genom utnyttjande av strategiskt placerade nav, konsoliderade plattformar och direkt ruttläggning. |
| --- | --- |

(b27)

Systematisk optimering av distributionsnätverk genom utnyttjande av strategiskt placerade nav, konsoliderade plattformar och direkt ruttläggning.

3.3.6   Optimera ruttplaneringen, användning av telematik och förarutbildning

Bästa miljöledningspraxis är att optimera driftseffektiviteten genom effektiv ruttplanering, användning av telematik och förarutbildning. Effektiv ruttplanering innefattar baklastade fordon för butiksleverans och avfallshantering, leverantörsleveranser till distributionscentraler samt nattleveranser för att undvika trafikstockningar.

Tillämplighet

Detta är tillämpligt för alla produkter som ska levereras till stora detaljhandlare med interna transport- och logistiktjänster samt för externa transportleverantörer. Förarutbildning ger vanligen bränslebesparingar på 5 procent. Ruttoptimering kan kräva en betydande it-investering men kan minska investeringskostnaderna (färre lastbilar behövs) och sänka driftskostnaderna (bränsle) väsentligt.

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig för små företag om de har egna transportfordon (t.ex. varubilar).

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i39) | kg CO2-ekvivalenter per m3, eller levererad lastpall. |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i39)

kg CO2-ekvivalenter per m3, eller levererad lastpall.

| (i51) | Flottans genomsnittliga procentuella lasteffektivitet (kapacitet i volym eller vikt) eller andel av flottan som kör tom (lastbilskilometer) eller flottans genomsnittliga utsläpp av gram CO2-ekvivalenter per tkm. |
| --- | --- |

(i51)

Flottans genomsnittliga procentuella lasteffektivitet (kapacitet i volym eller vikt) eller andel av flottan som kör tom (lastbilskilometer) eller flottans genomsnittliga utsläpp av gram CO2-ekvivalenter per tkm.

| (i52) | Procentandel av förarna som får kontinuerlig fortbildning i effektiv körning. |
| --- | --- |

(i52)

Procentandel av förarna som får kontinuerlig fortbildning i effektiv körning.

| (i53) | Tillämpning av ett effektivt motivationssystem för förarna (j/n). |
| --- | --- |

(i53)

Tillämpning av ett effektivt motivationssystem för förarna (j/n).

| (i54) | Procentandel minskade utsläpp av växthusgaser från transport- och logistikverksamhet tack vare användning av angivna alternativ (dvs. baklastade avfallshanterings- eller leveransfordon, telematik, förarutbildning och motivationsprogram samt leveranser under lågtrafik). |
| --- | --- |

(i54)

Procentandel minskade utsläpp av växthusgaser från transport- och logistikverksamhet tack vare användning av angivna alternativ (dvs. baklastade avfallshanterings- eller leveransfordon, telematik, förarutbildning och motivationsprogram samt leveranser under lågtrafik).

| (i55) | Systematisk optimering av ruttläggning genom avfalls- och leveranskörning med baklastade fordon på återväg från leveranskörningar, användning av telematik och utökade leveransfönster (j/n). |
| --- | --- |

(i55)

Systematisk optimering av ruttläggning genom avfalls- och leveranskörning med baklastade fordon på återväg från leveranskörningar, användning av telematik och utökade leveransfönster (j/n).

| (b28) | 100 procent av förarna får regelbunden fortbildning om effektiv körning eller det finns ett effektivt motivationsprogram för förarna. |
| --- | --- |

(b28)

100 procent av förarna får regelbunden fortbildning om effektiv körning eller det finns ett effektivt motivationsprogram för förarna.

| (b29) | Systematisk optimering av ruttläggning genom avfalls- och leveranskörning med baklastade fordon på återväg från leveranskörningar, användning av telematik och utökade leveransfönster. |
| --- | --- |

(b29)

Systematisk optimering av ruttläggning genom avfalls- och leveranskörning med baklastade fordon på återväg från leveranskörningar, användning av telematik och utökade leveransfönster.

3.3.7   Minimera vägfordons miljöpåverkan genom inköpsbeslut och efterjustering

Bästa miljöledningspraxis är att minimera vägfordons miljöpåverkan genom inköpsbeslut och anpassningar i efterhand. Detta innefattar inköp av fordon för alternativa drivmedel, effektiva fordon med låga utsläpp och låg bullernivå, aerodynamisk anpassning i efterhand och användning av däck med lågt rullmotstånd.

Tillämplighet

Detta är tillämpligt för alla produkter som ska levereras till stora detaljhandlare med interna transport- och logistiktjänster samt för externa transportleverantörer. För fordon som körs långa sträckor vid högre hastigheter (> 80 km/timme) betalar sig små investeringar i aerodynamisk anpassning och stora investeringar för att uppgradera till mer aerodynamiska dragfordon och släp inom högst två år. Samma återbetalningsperioder gäller för byte till däck med lågt rullningsmotstånd. Fordon med alternativa drivmedel medför betydligt högre investeringskostnader.

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig för små företag om de har egna transportfordon (t.ex. varubilar).

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i56) | l/100 km (fordonens bränsleförbrukning) eller kg CO2-ekvivalenter per tkm. |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i56)

l/100 km (fordonens bränsleförbrukning) eller kg CO2-ekvivalenter per tkm.

| (i57) | Procentandel fordon i transportflottan som uppfyller kraven för olika Euroklasser. |
| --- | --- |

(i57)

Procentandel fordon i transportflottan som uppfyller kraven för olika Euroklasser.

| (i58) | Procentandel av fordon, släp och lastutrustning som uppfyller PIEK-standarderna för buller, eller motsvarande standarder som möjliggör nattleveranser. |
| --- | --- |

(i58)

Procentandel av fordon, släp och lastutrustning som uppfyller PIEK-standarderna för buller, eller motsvarande standarder som möjliggör nattleveranser.

| (i59) | Procentandel av fordonen i transportflottan som drivs med alternativa bränslen, inklusive naturgas, biogas eller el. |
| --- | --- |

(i59)

Procentandel av fordonen i transportflottan som drivs med alternativa bränslen, inklusive naturgas, biogas eller el.

| (i60) | Procentandel av fordonen i transportflottan som har däck med lågt rullmotstånd. |
| --- | --- |

(i60)

Procentandel av fordonen i transportflottan som har däck med lågt rullmotstånd.

| (i61) | Procentandel av fordon och släp i fordonsflottan som är konstruerade eller anpassade i efterhand för förbättrad aerodynamisk prestanda. |
| --- | --- |

(i61)

Procentandel av fordon och släp i fordonsflottan som är konstruerade eller anpassade i efterhand för förbättrad aerodynamisk prestanda.

| (b30) | 100 procent lastbilar som uppfyller kraven för Euro V (17) och med en bränsleförbrukning för tunga lastfordon som understiger 30 l/100 km. |
| --- | --- |

(b30)

100 procent lastbilar som uppfyller kraven för Euro V (17) och med en bränsleförbrukning för tunga lastfordon som understiger 30 l/100 km.

| (b31) | 100 procent av fordon, släp och lastutrustning uppfyller PIEK-standarderna för buller eller motsvarande standarder som möjliggör nattleveranser. |
| --- | --- |

(b31)

100 procent av fordon, släp och lastutrustning uppfyller PIEK-standarderna för buller eller motsvarande standarder som möjliggör nattleveranser.

| (b32) | Användning av fordon med alternativa drivmedel (naturgas, biogas, el). |
| --- | --- |

(b32)

Användning av fordon med alternativa drivmedel (naturgas, biogas, el).

| (b33) | 100 procent av fordonen har däck med lågt rullningsmotstånd. |
| --- | --- |

(b33)

100 procent av fordonen har däck med lågt rullningsmotstånd.

| (b34) | 100 procent av fordon och släp i fordonsflottan är konstruerade eller anpassade i efterhand för förbättrad aerodynamisk prestanda. |
| --- | --- |

(b34)

100 procent av fordon och släp i fordonsflottan är konstruerade eller anpassade i efterhand för förbättrad aerodynamisk prestanda.

3.4   Avfallshantering

3.4.1   Minimering av livsmedelsavfall

Bästa miljöledningspraxis är att integrera miljövänlig praxis för att undvika livsmedelsavfall, t.ex. övervakning, revision, prioritering, logistiska åtgärder, bättre förvaringsmetoder, kontroll av temperatur och luftfuktighet i butiker, i distributionscentraler och i leveransfordon, personalutbildning, donation, råd till konsumenter m.m. samt att använda fermentation för att undvika deponering på avfallsupplag eller bränning av livsmedelsavfall.

Tillämplighet

Detta är en kostnadseffektiv åtgärd som är tillämplig för livsmedelshandlare oavsett storlek i alla medlemsstater. Det kan dock finnas policyer för att undvika/avråda från donation av livsmedel.

Alla små företag kan använda förebyggande åtgärder för att undvika livsmedelsavfall. Hanteringskostnaderna skulle kompenseras av besparingar på grund av minskat produktsvinn och mindre avfallsmängder.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärke för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärke för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i62) | kg eller ton livsmedelsavfall, absolutvärde, per m2 eller per miljon euro i omsättning. |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärke för resultat i världsklass

(i62)

kg eller ton livsmedelsavfall, absolutvärde, per m2 eller per miljon euro i omsättning.

| (i63) | Procentandel livsmedelsavfall i förhållande till totalt livsmedelsinköp. |
| --- | --- |

(i63)

Procentandel livsmedelsavfall i förhållande till totalt livsmedelsinköp.

| (i64) | kg eller ton livsmedel som har passerat sista försäljningsdag men inte sista förbrukningsdag som doneras till välgörenhetsorganisationer. |
| --- | --- |

(i64)

kg eller ton livsmedel som har passerat sista försäljningsdag men inte sista förbrukningsdag som doneras till välgörenhetsorganisationer.

| (i65) | kg livsmedelsavfall som skickas för återvinning, t.ex. fermentation. |
| --- | --- |

(i65)

kg livsmedelsavfall som skickas för återvinning, t.ex. fermentation.

| (i66) | kg livsmedelsavfall som lämnas till deponi eller förbränning. |
| --- | --- |

(i66)

kg livsmedelsavfall som lämnas till deponi eller förbränning.

| (b35) | Inget livsmedelsavfall lämnas till deponi eller förbränningsanläggning. |
| --- | --- |

(b35)

Inget livsmedelsavfall lämnas till deponi eller förbränningsanläggning.

3.4.2   Integrering av avfallshantering i detaljhandlares verksamhet

Bästa miljöledningspraxis är att införa avfallshanteringspraxis med prioritering av förebyggande åtgärder. Bästa praxis innefattar:

| — | Praxis för intern hantering med






  — | sortering och specialbehandling för återvinning: kompaktering, brikettering av pappers- och plastavfall, kylning av livsmedelsavfall osv, |
| --- | --- | --- |

—

Praxis för intern hantering med

—

sortering och specialbehandling för återvinning: kompaktering, brikettering av pappers- och plastavfall, kylning av livsmedelsavfall osv,

| — | övervakning av avfallsproduktionen, |
| --- | --- |

—

övervakning av avfallsproduktionen,

| — | förberedelse för återanvändning av förpackningsmaterial, t.ex. lastpallar och plastlådor för leverantörer, distributionscentraler, skyltning i butiker och hemleverans, |
| --- | --- |

—

förberedelse för återanvändning av förpackningsmaterial, t.ex. lastpallar och plastlådor för leverantörer, distributionscentraler, skyltning i butiker och hemleverans,

| — | personalutbildning. |
| --- | --- |

—

personalutbildning.

| — | Ledningspraxis med






  — | övervakning av butikernas avfallsproduktion per kategori och per slutdestination, |
| --- | --- | --- |

—

Ledningspraxis med

—

övervakning av butikernas avfallsproduktion per kategori och per slutdestination,

| — | tillämpning av omvänd logistik för hantering av förpackningsmaterial (som ska återanvändas eller återvinnas), WEEE och annat avfall (t.ex. farligt avfall) till leverantörer, återvinningsföretag eller distributionscentraler, |
| --- | --- |

—

tillämpning av omvänd logistik för hantering av förpackningsmaterial (som ska återanvändas eller återvinnas), WEEE och annat avfall (t.ex. farligt avfall) till leverantörer, återvinningsföretag eller distributionscentraler,

| — | upprättande av lokala och/eller regionala partnerskap för avfallshantering, |
| --- | --- |

—

upprättande av lokala och/eller regionala partnerskap för avfallshantering,

| — | information till konsumenterna om ansvarsfull hantering av avfall i hushållen. |
| --- | --- |

—

information till konsumenterna om ansvarsfull hantering av avfall i hushållen.

Tillämplighet

De tekniker som beskrivs kan tillämpas av alla handlare. Bästa praxis bör lämpa sig för detaljhandlare med många butiker och distributionscentraler. Resursanvändningen för effektiv minimering av avfallsmängden bör vara ekonomiskt motiverad. Bulktransport tillbaka till distributionscentralerna skulle minska återvinningskostnaden jämfört med de kostnader som kan förhandlas på lokal nivå eller butiksnivå.

Små företag som producerar stora mängder avfall bör avsätta resurser och utbilda personalen i god praxis för avfallshantering.

Samband mellan indikator för miljöprestanda och riktmärke för resultat i världsklass

| Indikator för miljöprestanda | Riktmärke för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i67) | Återvinnings- och återanvändningsgrad. |

Indikator för miljöprestanda

Riktmärke för resultat i världsklass

(i67)

Återvinnings- och återanvändningsgrad.

| (b36) | Ett system för avfallshantering finns i butiken och målet är att återvinna eller återanvända 100 procent av de sekundära förpackningsmaterialen. |
| --- | --- |

(b36)

Ett system för avfallshantering finns i butiken och målet är att återvinna eller återanvända 100 procent av de sekundära förpackningsmaterialen.

3.4.3   Retursystem för PET- och PE-flaskor samt för använda produkter

Bästa miljöledningspraxis är att använda retursystem och integrera dem i företagslogistiken, t.ex. för PET- eller PE-flaskor.

Tillämplighet

Livsmedelshandlare, särskilt stora kedjor, kan tillämpa denna praxis. Den kräver avsättning av resurser, underhåll och utrustning. I vissa länder är detta redan obligatoriskt (t.ex. Nederländerna, Sverige och Tyskland).

Små företag behöver extra resurser för daglig drift av retursystemet.

Samband mellan indikator för miljöprestanda och riktmärke för resultat i världsklass

| Indikator för miljöprestanda | Riktmärke för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i68) | Procentandel återvinning i förhållande till konsumentförsäljningen av returflaskor. |

Indikator för miljöprestanda

Riktmärke för resultat i världsklass

(i68)

Procentandel återvinning i förhållande till konsumentförsäljningen av returflaskor.

| (b37) | Konsumenterna återlämnar 80 procent utan pant eller 95 procent med pant. |
| --- | --- |

(b37)

Konsumenterna återlämnar 80 procent utan pant eller 95 procent med pant.

3.5   Användning av mindre och certifierat/återvunnet papper för trycksaker

Bästa miljöledningspraxis är att minska miljöpåverkan genom att minska materialförbrukningen, t.ex. genom optimerad användning av papper för reklamtrycksaker eller användning av mer miljövänligt papper.

Tillämplighet

Alla detaljhandlare, särskilt stora kedjor, som producerar stora mängder tryckt reklammaterial kan ha nytta av att tillämpa denna bästa miljöledningspraxis. En väl genomförd praxis för att minska pappersförbrukningen kan leda till kostnadsbesparingar.

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig för små företag.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i69) | Procentandel certifierat papper av allt papper som används. |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i69)

Procentandel certifierat papper av allt papper som används.

| (i70) | Gramvikt för använt papper. |
| --- | --- |

(i70)

Gramvikt för använt papper.

| (i71) | Procentandel belagt papper. |
| --- | --- |

(i71)

Procentandel belagt papper.

| (i72) | Procentandel Emas- eller ISO 14001-certifierade tryckerier. |
| --- | --- |

(i72)

Procentandel Emas- eller ISO 14001-certifierade tryckerier.

| (b38) | 100 procent certifierat papper/returpapper. |
| --- | --- |

(b38)

100 procent certifierat papper/returpapper.

| (b39) | Gramvikt under 49 g/m2. |
| --- | --- |

(b39)

Gramvikt under 49 g/m2.

| (b40) | Mindre än 10 procent belagt papper. |
| --- | --- |

(b40)

Mindre än 10 procent belagt papper.

| (b41) | 100 procent av tryckerierna är Emas- eller ISO 14001-certifierade. |
| --- | --- |

(b41)

100 procent av tryckerierna är Emas- eller ISO 14001-certifierade.

3.6   Uppsamling och återanvändning av regnvatten

Bästa miljöledningspraxis är att samla upp och återanvända och/eller infiltrera regnvatten på plats från tak och parkeringar.

Tillämplighet

Detaljhandlare som äger butiksbyggnaderna och/eller parkeringsytorna och som finns på platser med rätt förhållanden kan tillämpa denna praxis. Lokala klimatförhållanden och standardsystem för uppsamling av regnvatten kan påverka tillämpningen av denna teknik. Det är en kostnadsintensiv åtgärd.

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig för små företag.

Samband mellan indikator för miljöprestanda och riktmärke för resultat i världsklass

| Indikator för miljöprestanda | Riktmärke för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i73) | Uppsamling av regnvatten och/eller infiltration på plats ingår i vattenvårdssystemet (j/n). |

Indikator för miljöprestanda

Riktmärke för resultat i världsklass

(i73)

Uppsamling av regnvatten och/eller infiltration på plats ingår i vattenvårdssystemet (j/n).

| (b42) | Uppsamling av regnvatten och/eller infiltration på plats ingår i vattenvårdssystemet. |
| --- | --- |

(b42)

Uppsamling av regnvatten och/eller infiltration på plats ingår i vattenvårdssystemet.

3.7   Förhindra användning av engångsplastkassar eller andra åtgärder för att påverka konsumenternas beteende

Bästa miljöledningspraxis är att påverka konsumenterna att minska sin miljöpåverkan. Det kan ske genom kampanjer, t.ex. att sluta erbjuda plastkassar, ansvarsfull annonsering och rådgivning till konsumenterna.

Tillämplighet

Alla detaljhandlare kan tillämpa denna praxis. Oftast är bestämmelser de viktigaste drivkrafterna för dessa åtgärder.

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig för små företag.

Samband mellan indikator för miljöprestanda och riktmärke för resultat i världsklass

| Indikator för miljöprestanda | Riktmärke för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i74) | Antal tillgängliga engångsplastkassar vid kassorna. |

Indikator för miljöprestanda

Riktmärke för resultat i världsklass

(i74)

Antal tillgängliga engångsplastkassar vid kassorna.

| (b43) | Inga engångsplastkassar finns vid kassorna. |
| --- | --- |

(b43)

Inga engångsplastkassar finns vid kassorna.

4.   REKOMMENDERADE VIKTIGA SEKTORSPECIFIKA MILJÖINDIKATORER

| Indikator | Vanliga enheter | Kort beskrivning | Rekommenderad lägstanivå för övervakning | Tillhörande kärnindikator enligt bilaga IV till förordning (EG) nr 1221/2009 (avsnitt C.2) | Riktmärke för resultat i världsklass och tillhörande bästa miljöledningspraxis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ENERGIPRESTANDA |
| 1. | Specifik energianvändning |

Indikator

Vanliga enheter

Kort beskrivning

Rekommenderad lägstanivå för övervakning

Tillhörande kärnindikator enligt bilaga IV till förordning (EG) nr 1221/2009 (avsnitt C.2)

Riktmärke för resultat i världsklass och tillhörande bästa miljöledningspraxis

ENERGIPRESTANDA

1.

Specifik energianvändning

kWh/m2/år

Energianvändning (el, värme, andra bränslen) per enhet försäljningsyta och år.

Anvisningar:

| — | Användning av förnybar energi ska dras ifrån. |
| --- | --- |

—

Användning av förnybar energi ska dras ifrån.

| — | Korrigeringsfaktorer kan användas för att fastställa försäljningsytan (som funktion av höjd och andra tekniska parametrar). Försäljningsyta ska definieras av handlaren. |
| --- | --- |

—

Korrigeringsfaktorer kan användas för att fastställa försäljningsytan (som funktion av höjd och andra tekniska parametrar). Försäljningsyta ska definieras av handlaren.

| — | Ingen korrigering för öppettider rekommenderas. Värden för årlig energianvändning ska rapporteras. |
| --- | --- |

—

Ingen korrigering för öppettider rekommenderas. Värden för årlig energianvändning ska rapporteras.

Per butik (plats), distributionscentral eller annat samt på organisationsnivå (aggregerat värde)

Per huvudsaklig energiförbrukande process: värme, el för kylning (i tillämpliga fall) och el för all övrig användning

Energieffektivitet

Specifik energianvändning per m2 försäljningsyta för uppvärmning, kylning och luftkonditionering under eller lika med 0 kWh/m2/år om spillvärme från kylning kan återvinnas. I annat fall, lägre eller lika med 40 kWh/m2/år för nya byggnader och 55 kWh/m2/år för befintliga byggnader.

(se bästa miljöledningspraxis 3.1.1, 3.1.2, 3.1.3, 3.1.4)

| 2. | Specifik (linjär) energianvändning för kylning |
| --- | --- |

2.

Specifik (linjär) energianvändning för kylning

kWh/m/år

Energianvändning för kylsystemet per linjär meter kyldisk och år.

Anvisningar:

| — | Inte tillämpligt för butiker utan kylar, t.ex. butiker som inte säljer livsmedel. |
| --- | --- |

—

Inte tillämpligt för butiker utan kylar, t.ex. butiker som inte säljer livsmedel.

Per butik (plats)

Energieffektivitet

Specifik (linjär) förbrukning för centraliserad kylning på 3 000 kWh/m/år.

(se bästa miljöledningspraxis 3.1.6)

| 3. | Belysningseffekt |
| --- | --- |

3.

Belysningseffekt

W/m2

Installerad belysningseffekt för att tillgodose behovet (grundläggande och för produktpresentation) per enhet försäljningsyta och år.

Anvisningar:

| — | Denna indikator är relaterad till design och försäljningskoncept och är tillämplig för alla typer av detaljhandlare. |
| --- | --- |

—

Denna indikator är relaterad till design och försäljningskoncept och är tillämplig för alla typer av detaljhandlare.

| — | Korrigeringsfaktorer kan användas för att fastställa försäljningsytan (som funktion av höjd och andra tekniska parametrar). Försäljningsyta ska definieras av handlaren. |
| --- | --- |

—

Korrigeringsfaktorer kan användas för att fastställa försäljningsytan (som funktion av höjd och andra tekniska parametrar). Försäljningsyta ska definieras av handlaren.

| — | Lumen per m2 är en bra teknisk indikator, men miljöprestandan bör mätas som W/m2. |
| --- | --- |

—

Lumen per m2 är en bra teknisk indikator, men miljöprestandan bör mätas som W/m2.

| — | Den kan variera inom butiken (per zon) och under dagen (per period). |
| --- | --- |

—

Den kan variera inom butiken (per zon) och under dagen (per period).

Per butik (plats), distributionscentral eller annat

Per butiksyta och period på dagen, i tillämpliga fall

Energieffektivitet

Installerad belysningseffekt under 12 W/m
  2 för stormarknader och 30 W/m
  2 för specialaffärer.

(se bästa miljöledningspraxis 3.1.7)

| 4. | Energiövervakning |
| --- | --- |

4.

Energiövervakning

%

Procentandel av butiken som övervakas av energihanteringssystemet.

Anvisningar:

| — | Övervakningen ska omfatta alla butiker och de mest relevanta processerna. |
| --- | --- |

—

Övervakningen ska omfatta alla butiker och de mest relevanta processerna.

| — | Information ska ges om huruvida mekanismer för riktmärkning används. |
| --- | --- |

—

Information ska ges om huruvida mekanismer för riktmärkning används.

Per butik (plats)

Per process

Energieffektivitet

100 procent av butiker och processer övervakas.

Mekanismer för riktmärkning används.

(se bästa miljöledningspraxis 3.1.5, 3.1.8)

| 5. | Procentandel läckage av köldmedium |
| --- | --- |

5.

Procentandel läckage av köldmedium

%

Förlust av köldmedium i förhållande till installationens totala köldmediebelastning.

Anvisningar:

| — | Lämplig kylning för livsmedel i stora installationer (centraliserade system) |
| --- | --- |

—

Lämplig kylning för livsmedel i stora installationer (centraliserade system)

| — | Det rekommenderas att detta beräknas baserat på de årliga inköpen av kylmedium. |
| --- | --- |

—

Det rekommenderas att detta beräknas baserat på de årliga inköpen av kylmedium.

| — | Detta är inte miljömässigt relevant för installationer som använder naturliga köldmedier. |
| --- | --- |

—

Detta är inte miljömässigt relevant för installationer som använder naturliga köldmedier.

Per butik (plats), distributionscentral eller annat samt på organisationsnivå (aggregerat värde)

Per typ av köldmedium

Utsläpp

—

(se bästa miljöledningspraxis 3.1.6)

| 6. | Procentandel av butikerna som använder naturliga köldmedier |
| --- | --- |

6.

Procentandel av butikerna som använder naturliga köldmedier

%

Procentandel av butikerna som använder naturliga köldmedier av det totala antalet butiker med kyldiskar.

Anvisningar:

| — | Lämpligt för livsmedelsbutiker med kyldiskar. |
| --- | --- |

—

Lämpligt för livsmedelsbutiker med kyldiskar.

Organisationsnivå

Utsläpp

Allmän användning av naturliga köldmedier.

(se bästa miljöledningspraxis 3.1.6)

LEVERANTÖRSKEDJANS PRESTANDA

| 7. | Systematiskt genomförande av förbättringsprogram för leverantörskedjan för alla prioriterade produktgrupper |
| --- | --- |

7.

Systematiskt genomförande av förbättringsprogram för leverantörskedjan för alla prioriterade produktgrupper

(j/n)

Denna indikator anger om förbättringsprogram för leverantörskedjan tillämpas systematiskt för prioriterade produktgrupper.

Anvisningar:

| — | Tillämpligt för detaljhandlare av alla storlekar. |
| --- | --- |

—

Tillämpligt för detaljhandlare av alla storlekar.

| — | För små företag avser detta tillämpning av grön upphandling och att främja miljövänlig konsumtion. |
| --- | --- |

—

För små företag avser detta tillämpning av grön upphandling och att främja miljövänlig konsumtion.

| — | Stora handlare som säljer egna varumärken kan om möjligt i högre grad integrera leverantörskedjans miljömässiga hållbarhet i sin affärsstrategi. |
| --- | --- |

—

Stora handlare som säljer egna varumärken kan om möjligt i högre grad integrera leverantörskedjans miljömässiga hållbarhet i sin affärsstrategi.

Organisationsnivå, per produktleverantörskedja

Förbättringar av leverantörskedjans miljöprestanda innefattar:

| | Energieffektivitet |
| --- | --- |

Energieffektivitet

| | Materialeffektivitet |
| --- | --- |

Materialeffektivitet

| | Vatten |
| --- | --- |

Vatten

| | Avfall |
| --- | --- |

Avfall

| | Biologisk mångfald |
| --- | --- |

Biologisk mångfald

| | Utsläpp |
| --- | --- |

Utsläpp

Systematiskt genomförande av förbättringsprogram för leverantörskedjan för alla prioriterade produktgrupper.

(se bästa miljöledningspraxis 3.2.1)

| 8. | Tillämpning av systematisk bedömning (oberoende eller via konsortier) av leverantörskedjor för kärnprodukter |
| --- | --- |

8.

Tillämpning av systematisk bedömning (oberoende eller via konsortier) av leverantörskedjor för kärnprodukter

(j/n)

Denna indikator avser bedömning av leverantörskedjans miljöpåverkan och identifiering av effektiva förbättringsmekanismer för leverantörskedjan.

Anvisningar:

| — | Om data finns tillgängliga kan sådana rapporteras för miljöbelastning under livscykeln (CO2-ekvivalenter, SOx-ekvivalenter, kg VOC-ekvivalenter, kg 1,4-DCB-ekvivalenter, kg Sb-ekvivalenter, m3 vatten, kg PO4-ekvivalenter), tryck på den biologiska mångfalden, platsspecifika tryck på vatten, uttryckt per produktvikt, eller mer exakt, per funktionsenhet, för de bedömda produkterna. |
| --- | --- |

—

Om data finns tillgängliga kan sådana rapporteras för miljöbelastning under livscykeln (CO2-ekvivalenter, SOx-ekvivalenter, kg VOC-ekvivalenter, kg 1,4-DCB-ekvivalenter, kg Sb-ekvivalenter, m3 vatten, kg PO4-ekvivalenter), tryck på den biologiska mångfalden, platsspecifika tryck på vatten, uttryckt per produktvikt, eller mer exakt, per funktionsenhet, för de bedömda produkterna.

| — | Produkter med hög försäljningsvolym ska betraktas som kärnprodukter och prioriteras för bedömningen. |
| --- | --- |

—

Produkter med hög försäljningsvolym ska betraktas som kärnprodukter och prioriteras för bedömningen.

Organisationsnivå, per produktleverantörskedja

Förbättringar av leverantörskedjans miljöprestanda innefattar:

| | Energieffektivitet |
| --- | --- |

Energieffektivitet

| | Materialeffektivitet |
| --- | --- |

Materialeffektivitet

| | Vatten |
| --- | --- |

Vatten

| | Avfall |
| --- | --- |

Avfall

| | Biologisk mångfald |
| --- | --- |

Biologisk mångfald

| | Utsläpp |
| --- | --- |

Utsläpp

Tillämpning av systematisk bedömning (oberoende eller via konsortier) av leverantörskedjor för kärnprodukter.

(se bästa miljöledningspraxis 3.2.2)

| 9. | Produktförbättringsgrad |
| --- | --- |

9.

Produktförbättringsgrad

Procentandel försäljning av produkter som är certifierade med avseende på miljöprestandanivå

Följande värden bör beaktas.

Procentandel försäljning av

| — | produkter med miljöcertifiering från tredje part, |
| --- | --- |

—

produkter med miljöcertifiering från tredje part,

| — | egna varumärken som uppfyller miljökrav definierade av handlaren, |
| --- | --- |

—

egna varumärken som uppfyller miljökrav definierade av handlaren,

| — | livsmedel som är certifierade som ekologiska, |
| --- | --- |

—

livsmedel som är certifierade som ekologiska,

| — | bomull som är certifierad som ekologisk, |
| --- | --- |

—

bomull som är certifierad som ekologisk,

| — | icke-livsmedelsprodukter med miljömärkning. |
| --- | --- |

—

icke-livsmedelsprodukter med miljömärkning.

Organisationsnivå, per produktgrupp

Miljöstandarden omfattar:

| | Energieffektivitet |
| --- | --- |

Energieffektivitet

| | Materialeffektivitet |
| --- | --- |

Materialeffektivitet

| | Vatten |
| --- | --- |

Vatten

| | Avfall |
| --- | --- |

Avfall

| | Biologisk mångfald |
| --- | --- |

Biologisk mångfald

| | Utsläpp |
| --- | --- |

Utsläpp

100 procent certifiering, inom en produktgrupp, enligt miljöstandarder från tredje part.

100 procent av försäljningen av egna varumärken, inom en produktgrupp, uppfyller miljöstandarder som definierats av handlaren.

10 procent av försäljningen inom livsmedelsproduktgrupper är certifierad som ekologisk.

50 procent av den bomull som säljs är certifierad som ekologisk

10 procent av försäljningen inom produktgrupper som inte innefattar livsmedel är certifierade enligt officiella (ISO typ 1) miljömärkningar.

(se bästa miljöledningspraxis 3.2.2, 3.2.3, 3.2.4, 3.2.5, 3.2.6, 3.2.7)

TRANSPORT- OCH LOGISTIKPRESTANDA

| 10. | Specifik energiförbrukning för transport |
| --- | --- |

10.

Specifik energiförbrukning för transport

MJ/tkm

Direkt bränsleenergiförbrukning per tonkilometer transport, för total transport och per transportsätt jämfört med alternativ.

Anvisningar:

| — | Baserat på bränslets energiinnehåll. |
| --- | --- |

—

Baserat på bränslets energiinnehåll.

| — | För elkraft, baserat på primärenergi för elproduktion (t.ex. multiplicera med 2,7). |
| --- | --- |

—

För elkraft, baserat på primärenergi för elproduktion (t.ex. multiplicera med 2,7).

Organisationsnivå

Per transportsätt och huvudsaklig rutt

Energieffektivitet

Materialeffektivitet

—

(se bästa miljöledningspraxis 3.3.1, 3.3.2, 3.3.3, 3.3.4, 3.3.5, 3.3.6, 3.3.7)

| 11. | Specifika utsläpp av växthusgaser från transport (per produktkvantitet och avstånd) |
| --- | --- |

11.

Specifika utsläpp av växthusgaser från transport (per produktkvantitet och avstånd)

kg CO2-ekvivalenter per tkm

Ger en indikation på transportverksamhetens miljöeffektivitet.

Anvisningar:

| — | För fossila bränslen, baserat på direkt förbränning plus indirekta utsläpp från utvinning och bearbetning. |
| --- | --- |

—

För fossila bränslen, baserat på direkt förbränning plus indirekta utsläpp från utvinning och bearbetning.

| — | För el, baserat på nationella genomsnittliga utsläpp av växthusgaser från elproduktion. |
| --- | --- |

—

För el, baserat på nationella genomsnittliga utsläpp av växthusgaser från elproduktion.

| — | För biobränslen, baserat på livscykelbedömning av utsläpp av växthusgaser för relevant bränslekälla. |
| --- | --- |

—

För biobränslen, baserat på livscykelbedömning av utsläpp av växthusgaser för relevant bränslekälla.

Organisationsnivå

Per transportsätt och huvudsaklig rutt

Per typ av bränsle

Materialeffektivitet

Utsläpp

—

(se bästa miljöledningspraxis 3.3.1, 3.3.2, 3.3.3, 3.3.4, 3.3.5, 3.3.6, 3.3.7)

| 12. | Specifika utsläpp av växthusgaser från transport (per produktkvantitet) |
| --- | --- |

12.

Specifika utsläpp av växthusgaser från transport (per produktkvantitet)

kg CO2-ekvivalenter/m3 (eller lastpall) som levererats

kg CO2-ekvivalenter/per ton produkt som levererats

Ger en indikation på transportverksamhetens slutliga miljöpåverkan.

Denna indikator återspeglar den sträcka produkterna transporteras. Den är lägre om produkterna köps in lokalt/regionalt.

Anvisningar:

| — | För fossila bränslen, baserat på direkt förbränning plus indirekta utsläpp från utvinning och bearbetning. |
| --- | --- |

—

För fossila bränslen, baserat på direkt förbränning plus indirekta utsläpp från utvinning och bearbetning.

| — | För el, baserat på nationella genomsnittliga utsläpp av växthusgaser från elproduktion. |
| --- | --- |

—

För el, baserat på nationella genomsnittliga utsläpp av växthusgaser från elproduktion.

| — | För biobränslen, baserat på livscykelbedömning av utsläpp av växthusgaser för relevant bränslekälla. |
| --- | --- |

—

För biobränslen, baserat på livscykelbedömning av utsläpp av växthusgaser för relevant bränslekälla.

Organisationsnivå

Per transportsätt och huvudsaklig rutt

Per produktgrupp

Materialeffektivitet

Utsläpp

—

(se bästa miljöledningspraxis 3.3.1, 3.3.2, 3.3.3, 3.3.4, 3.3.5, 3.3.6, 3.3.7)

| 13. | Procentandel fartygs- och järnvägstransporter mellan primärleverantörer och detaljhandelns distributionscentraler |
| --- | --- |

13.

Procentandel fartygs- och järnvägstransporter mellan primärleverantörer och detaljhandelns distributionscentraler

%

Denna indikator visar andelen mer effektiva transportsätt av handlarens totala transportverksamhet.

Anvisningar:

| — | Procentandelen transport per transportsätt kan beräknas baserat på tkm eller försäljningsvärde. |
| --- | --- |

—

Procentandelen transport per transportsätt kan beräknas baserat på tkm eller försäljningsvärde.

| — | Detaljhandlare bör skilja mellan transporter över land (väg, järnväg, inre vattenvägar) och transporter över hav (havssjöfart, luftfrakt). |
| --- | --- |

—

Detaljhandlare bör skilja mellan transporter över land (väg, järnväg, inre vattenvägar) och transporter över hav (havssjöfart, luftfrakt).

| — | Denna indikator är tillämplig på produkter med mer långväga ursprung. |
| --- | --- |

—

Denna indikator är tillämplig på produkter med mer långväga ursprung.

Organisationsnivå

Per huvudsaklig rutt eller minst med åtskillnad mellan transporter över land och transporter över hav

Energieffektivitet

Materialeffektivitet

Över 50 procent av transporterna över land mellan primärleverantörer och detaljhandelns distributionscentraler (tkm eller försäljningsvärde) sker med insjöfart/järnväg (där infrastrukturen tillåter).

Över 99 procent av transporterna över hav, räknat på försäljningsvärde, sker med fartyg

(se bästa miljöledningspraxis 3.3.4)

| 14. | Systematisk optimering av ruttplanering |
| --- | --- |

14.

Systematisk optimering av ruttplanering

(j/n)

Denna indikator återspeglar huruvida handlaren har tillämpat en systematisk optimering av sina distributionsnätverk genom att upprätta strategiska nav, konsoliderade plattformar och direkt ruttläggning.

Detta inkluderar avfalls- och leveranskörning med baklastade fordon på återväg från leveranskörningar, användning av telematik och utökade leveransfönster.

Organisationsnivå

Energieffektivitet

Materialeffektivitet

Systematisk optimering av ruttplanering.

(se bästa miljöledningspraxis 3.3.5, 3.3.6)

| 15. | Procentandel av fordonen som uppfyller Euro V-standarderna |
| --- | --- |

15.

Procentandel av fordonen som uppfyller Euro V-standarderna

%

Anvisningar:

| — | Tillämpligt för stora detaljhandlare med egna transport- och logistiktjänster och för externa transportleverantörer. |
| --- | --- |

—

Tillämpligt för stora detaljhandlare med egna transport- och logistiktjänster och för externa transportleverantörer.

| — | Om möjligt bör även fordonens bränsleekonomi (l/100 km) övervakas. |
| --- | --- |

—

Om möjligt bör även fordonens bränsleekonomi (l/100 km) övervakas.

Organisationsnivå

Utsläpp

100 procent av lastbilarna uppfyller Euro V-standarderna.

(se bästa miljöledningspraxis 3.3.7)

AVFALLSHANTERING

| 16. | Avfallsproduktion |
| --- | --- |

16.

Avfallsproduktion

kg/år

ton/år

kg/m2/år

Vikt producerat avfall per år.

Anvisningar:

| — | Kan uttryckas per enhet försäljningsyta. |
| --- | --- |

—

Kan uttryckas per enhet försäljningsyta.

| — | Bör övervakas separat med avseende på olika typer av avfall. |
| --- | --- |

—

Bör övervakas separat med avseende på olika typer av avfall.

Organisationsnivå

Per typ av avfall, t.ex. livsmedelsavfall, plast, papper och kartong, trä, metall och farligt avfall.

Per destination: återanvändning, extern återvinning, fermentation, donation osv.

Avfall

—

(se bästa miljöledningspraxis 3.4.1, 3.4.2)

| 17. | Procentandel livsmedelsavfall som lämnas till deponi eller förbränning |
| --- | --- |

17.

Procentandel livsmedelsavfall som lämnas till deponi eller förbränning

%

Procentandel livsmedelsavfall som inte lämnas till återvinning, t.ex. fermentation, av den totala mängd livsmedelsavfall som produceras.

Organisationsnivå

Avfall

0 procent livsmedelsavfall lämnas till deponi eller förbränning

(se bästa miljöledningspraxis 3.4.1)

| 18. | Återvinningsgrad för sekundärförpackningar |
| --- | --- |

18.

Återvinningsgrad för sekundärförpackningar

%

Återvunnet materials vikt dividerat med den totala avfallsmängden.

Anvisningar:

| — | Vissa detaljhandlare inkluderar mängden återanvända material. Vid rapportering av denna indikator ska tydligt framgå om så är fallet. |
| --- | --- |

—

Vissa detaljhandlare inkluderar mängden återanvända material. Vid rapportering av denna indikator ska tydligt framgå om så är fallet.

Organisationsnivå

Materialeffektivitet

Avfall

Ett system för avfallshantering finns i butiken och målet är att återvinna eller återanvända 100 procent av de sekundära förpackningsmaterialen.

(se bästa miljöledningspraxis 3.4.2)

| 19. | Returgrad för förpackningar och använda produkter |
| --- | --- |

19.

Returgrad för förpackningar och använda produkter

%

Returgrad från konsumenterna för produktförpackningar, t.ex. plastflaskor, och använda produkter, t.ex. batterier och elektronisk utrustning, av den totala försäljningen av dessa produkter.

Anvisningar:

| — | För retursystemen för PET- och PE-flaskor ska graden av återlämning mätas per såld returflaska. |
| --- | --- |

—

För retursystemen för PET- och PE-flaskor ska graden av återlämning mätas per såld returflaska.

Per typ av returförpackning/returprodukt

Materialeffektivitet

Avfall

Returgrad från konsumenterna på 80 procent utan pant.

Returgrad från konsumenterna på 95 procent med pant.

(se bästa miljöledningspraxis 3.4.3)

MATERIALFÖRBRUKNING FÖRUTOM KÖLDMEDIER

| 20. | Certifierat papper eller returpapper för reklamtrycksaker |
| --- | --- |

20.

Certifierat papper eller returpapper för reklamtrycksaker

%

Procentandel certifierat papper (t.ex. FSC) eller returpapper som används för reklamtrycksaker.

—

Materialeffektivitet

Avfall

100 procent certifierat papper eller returpapper.

(se bästa miljöledningspraxis 3.5)

VATTENVÅRD

| 21. | Butiker med uppsamling av regnvatten |
| --- | --- |

21.

Butiker med uppsamling av regnvatten

%

Procentandel av butikerna som har ett system för uppsamling av regnvatten och/eller infiltrationssystem för regnvatten.

—

Vatten

Uppsamling av regnvatten och/eller infiltration på plats ingår i vattenvårdssystemet.

(se bästa miljöledningspraxis 3.6)

KONSUMENTBETEENDE

| 22. | Antal kassar |
| --- | --- |

22.

Antal kassar

antal

Antal plastkassar som finns att ta eller säljs vid kassorna.

Anvisningar:

| — | Antalet kostnadsfria engångsplastkassar bör kontrolleras men även antalet som säljs eller ges bort i reklamsyfte eller antalet återanvändbara plastkassar som säljs. |
| --- | --- |

—

Antalet kostnadsfria engångsplastkassar bör kontrolleras men även antalet som säljs eller ges bort i reklamsyfte eller antalet återanvändbara plastkassar som säljs.

| — | Kan rapporteras per kund, per 1 000 kunder eller per omsättningsenhet. |
| --- | --- |

—

Kan rapporteras per kund, per 1 000 kunder eller per omsättningsenhet.

Kostnadsfria plastkassar, kostnadsfria biologiskt nedbrytbara engångsplastkassar, sålda engångsplastkassar, sålda återanvändbara kassar.

Materialeffektivitet

Avfall

Inga engångsplastkassar finns vid kassorna.

(se bästa miljöledningspraxis 3.7)

---

(1)  Vetenskaps- och policyrapporten finns allmänt tillgänglig på webbplatsen för JRC/IPTS på http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/RetailTradeSector.pdf. Slutsatserna om bästa miljöledningspraxis och dess tillämpning, de specifika indikatorerna för miljöprestanda och riktmärkena för resultat i världsklass som presenteras i detta sektorspecifika referensdokument bygger på de resultat som beskrivs i vetenskaps- och policyrapporten. All bakgrundsinformation och alla tekniska detaljer finns i rapporten.

(2)  Rådets förordning (EEG) nr 1836/93 av den 29 juni 1993 om frivilligt deltagande för industriföretag i gemenskapens miljöstyrnings- och miljörevisionsordning (EGT L 168, 10.7.1993, s. 1).

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001 av den 19 mars 2001 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) (EGT L 114, 24.4.2001, s. 1).

(4)  Kommissionens beslut 2013/131/EU av den 4 mars 2013 om upprättande av en användarhandledning om hur man ska gå till väga för att delta i Emas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2009 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) (EUT L 76, 19.3.2013, s. 1).

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).

(6)  Detta är en ungefärlig klassificering av karaktären av miljöaspekter enligt definitionerna i förordning (EG) nr 1221/2009. Det bör bedömas för varje enskilt fall om varje miljöaspekt är direkt eller indirekt till sin karaktär.

(7)  Produkter som tillverkas av ett företag och säljs under ett annat företags (t.ex. ett detaljhandelsföretags) varumärke. Egna varumärken kallas också egna märken.

(8)  Ett litet företag definieras som ett företag som har färre än 50 anställda och vars årsomsättning och/eller årliga balansräkning inte överstiger 10 miljoner euro (kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag [EUT L 124, 20.5.2003, s. 36]).

(9)  Detta riktmärke kan också ses i förhållande till Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU av den 19 maj 2010 om byggnaders energiprestanda (EUT L 153, 18.6.2010, s. 13) och nationella definitioner av nära-nollenergibyggnader (NZEB). Ett exempel på detta är ett tröskelvärde på 20 kWh/m2/år (http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX:52013DC0483).

(*)

Anmärkning: Enligt energieffektivitetsdirektivet måste stora företag genomföra energirevisioner som utförs av kvalificerade experter vart fjärde år. Den första ska göras senast den 5 december 2015.

(10)  Detta riktmärke ska ses i förhållande till EU:s GPP-kriterier för inomhusbelysning i detaljhandeln, som är 3,5 W/m2/100 lux (kärnkriterium) eller 3,2 W/m2/100 lux (generellt kriterium). Se: http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/criteria/indoor_lighting.pdf

(11)  Energihanteringssystemet kan ingå i Emas.

(12)  Alternativt energikvot på plats eller i närheten i enlighet med prEN15603.

(13)  Kärnprodukter avser produkter med hög försäljningsvolym (i värde).

Prioriterade produkter är i stället de som har både hög försäljningsvolym (i värde) och miljöpåverkan. När en detaljhandlare har identifierat sina kärnprodukter görs en miljöbedömning av deras fotavtryck och hänsyn tas endast till de mest relevanta produkterna.

(14)  Typ-I-miljömärkningar: Tredjepartscertifierad miljömärkning (ISO 14024).

(15)  Kommissionens förordning (EG) nr 889/2008 av den 5 september 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 834/2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter med avseende på ekologisk produktion, märkning och kontroll (EUT L 250, 18.9.2008, s. 1).

(16)  Rådets förordning (EG) nr 834/2007 av den 28 juni 2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av förordning (EEG) nr 2092/91 (EUT L 189, 20.7.2007, s. 1).

(17)  Euro VI-standarden för utsläpp från fordon trädde i kraft i slutet av 2012. Därför kan den betraktas som ett riktmärke för resultat i världsklass under kommande år.

---

Rättelser

| 22.5.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 127/61 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 127/61

---

Rättelse till slutgiltigt antagande (EU, Euratom) 2015/371 av Europeiska unionens ändringsbudget nr 7 för budgetåret 2014

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 73 av den 17 mars 2015
  )

På sidan 516, ”Avdelning 1” rubriken ”EGNA MEDEL” kolumnen ”Nytt belopp”, ska det

i stället för:

”124 290 661 280”

vara:

”128 387 935 513”

och vid raden ”TOTALSUMMA” ska det

i stället för:

”134 936 959 482”

vara:

”139 034 233 715”

På sidan 518, ”Artikel/Punkt 1 4 0””Kapitel 1 4” kolumnen ”Nytt belopp”, ska det

i stället för:

”90 516 325 930”

vara:

”94 613 600 163”

och i ”Avdelning 1 - Totalt” ska det

i stället för:

”124 290 661 280”

vara:

”128 387 935 513”

På sidan 519, tabellen, kolumnen ”Nytt belopp” ska det

i stället för:

”90 516 325 930”

vara:

”94 613 600 163”

---

| 22.5.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 127/62 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 127/62

---

Rättelse till kommissionens förordning (EU) nr 479/2010 av den 1 juni 2010 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller meddelanden till kommissionen inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 135 av den 2 juni 2010
  )

På sidan 28, artikel 2.3 a, ska det

i stället för:

”Det pris på råmjölk, med verkligt fett- och proteininnehåll, som betalats till mjölkproducenter på deras territorium för leveranser under den föregående månaden.”

vara:

”Det pris på obehandlad mjölk, med verkligt fett- och proteininnehåll, som betalats till mjölkproducenter på deras territorium för leveranser under den föregående månaden.”

På sidan 33, bilaga II, titeln, ska det

i stället för:

”Uppgifter som ska finnas med i den rapport om priset på råmjölk och mejeriprodukter som ska lämnas in till kommissionen (*) enligt artikel 3”

vara:

”Uppgifter som ska finnas med i den rapport om priset på obehandlad mjölk och mejeriprodukter som ska lämnas in till kommissionen (*) enligt artikel 3”

---