# Europos Sąjungos L 57/2016

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 57 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 59 metai2016m. kovo 3d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 57

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

59 metai2016m. kovo 3d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | | 2016 m. kovo 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/297, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 1 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2016 m. vasario 29 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/298 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjunga turi laikytis AKR ir ES ambasadorių komitete, dėl nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo Įmonių plėtojimo centro (ĮPC) finansinio reglamento, patvirtinimo | 4 |
| | * | 2016 m. kovo 2 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/299, kuriuo nutraukiamas antidempingo tyrimas dėl Indijos kilmės silikomangano importo | 8 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

2016 m. kovo 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/297, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

1

SPRENDIMAI

*

2016 m. vasario 29 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/298 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjunga turi laikytis AKR ir ES ambasadorių komitete, dėl nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo Įmonių plėtojimo centro (ĮPC) finansinio reglamento, patvirtinimo

4

*

2016 m. kovo 2 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/299, kuriuo nutraukiamas antidempingo tyrimas dėl Indijos kilmės silikomangano importo

8

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2016 3 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 57/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 3 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 57/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/297

2016 m. kovo 2 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308//2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. kovo 2 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  
  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | EG | 371,5 |
| IL | 236,2 |
| MA | 89,6 |
| SN | 174,9 |
| TN | 116,3 |
| TR | 106,5 |
| ZZ | 182,5 |
| 0707 00 05 | JO | 194,1 |
| MA | 80,8 |
| TR | 166,7 |
| ZZ | 147,2 |
| 0709 93 10 | MA | 51,3 |
| TR | 164,9 |
| ZZ | 108,1 |
| 0805 10 20 | EG | 47,8 |
| IL | 76,4 |
| MA | 56,2 |
| TN | 50,0 |
| TR | 65,7 |
| ZZ | 59,2 |
| 0805 50 10 | MA | 110,9 |
| TN | 91,8 |
| TR | 97,7 |
| ZZ | 100,1 |
| 0808 10 80 | CL | 93,5 |
| US | 114,3 |
| ZZ | 103,9 |
| 0808 30 90 | CL | 161,2 |
| CN | 90,6 |
| ZA | 91,5 |
| ZZ | 114,4 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

EG

371,5

IL

236,2

MA

89,6

SN

174,9

TN

116,3

TR

106,5

ZZ

182,5

0707 00 05

JO

194,1

MA

80,8

TR

166,7

ZZ

147,2

0709 93 10

MA

51,3

TR

164,9

ZZ

108,1

0805 10 20

EG

47,8

IL

76,4

MA

56,2

TN

50,0

TR

65,7

ZZ

59,2

0805 50 10

MA

110,9

TN

91,8

TR

97,7

ZZ

100,1

0808 10 80

CL

93,5

US

114,3

ZZ

103,9

0808 30 90

CL

161,2

CN

90,6

ZA

91,5

ZZ

114,4

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 2016 3 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 57/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 3 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 57/4

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2016/298

2016 m. vasario 29 d.

dėl pozicijos, kurios Europos Sąjunga turi laikytis AKR ir ES ambasadorių komitete, dėl nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo Įmonių plėtojimo centro (ĮPC) finansinio reglamento, patvirtinimo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 209 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

atsižvelgdama į Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimo (1) III priedą, ypač į jo 2 straipsnio 6 dalį,

atsižvelgdama į 2004 m. gruodžio 17 d. AKR ir EB ambasadorių komiteto sprendimą Nr. 5/2004 dėl Įmonių plėtojimo centro finansinio reglamento (2),

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2014 m. birželio 19–20 d. Nairobyje (Kenija) vykusiame 39-ajame posėdyje AKR ir ES ministrų taryba bendroje deklaracijoje susitarė tęsti organizuoto Įmonių plėtojimo centro (toliau – ĮPC) uždarymo procesą ir iš dalies pakeisti Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimo (toliau – AKR ir ES partnerystės susitarimas) III priedą, ir tuo tikslu suteikė įgaliojimus AKR ir ES ambasadorių komitetui imtis su šiuo klausimu susijusių veiksmų siekiant priimti reikiamus sprendimus; |
| --- | --- |

(1)

2014 m. birželio 19–20 d. Nairobyje (Kenija) vykusiame 39-ajame posėdyje AKR ir ES ministrų taryba bendroje deklaracijoje susitarė tęsti organizuoto Įmonių plėtojimo centro (toliau – ĮPC) uždarymo procesą ir iš dalies pakeisti Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimo (toliau – AKR ir ES partnerystės susitarimas) III priedą, ir tuo tikslu suteikė įgaliojimus AKR ir ES ambasadorių komitetui imtis su šiuo klausimu susijusių veiksmų siekiant priimti reikiamus sprendimus;

| (2) | Sprendime Nr. 4/2014 (3) AKR ir ES ambasadorių komitetas pabrėžė, kad uždarant ĮPC turi būti atsižvelgiama į AKR ir ES partnerystės susitarimo III priede nustatytą ĮPC priežiūros institucijų kompetenciją bei AKR ir ES ministrų tarybos bendroje deklaracijoje nustatytą išsamią tvarką; |
| --- | --- |

(2)

Sprendime Nr. 4/2014 (3) AKR ir ES ambasadorių komitetas pabrėžė, kad uždarant ĮPC turi būti atsižvelgiama į AKR ir ES partnerystės susitarimo III priede nustatytą ĮPC priežiūros institucijų kompetenciją bei AKR ir ES ministrų tarybos bendroje deklaracijoje nustatytą išsamią tvarką;

| (3) | AKR ir ES partnerystės susitarimo III priede nustatyta, kad AKR ir ES ambasadorių komitetas turi stebėti bendrąją ĮPC strategiją ir prižiūrėti vykdomosios tarybos darbą; |
| --- | --- |

(3)

AKR ir ES partnerystės susitarimo III priede nustatyta, kad AKR ir ES ambasadorių komitetas turi stebėti bendrąją ĮPC strategiją ir prižiūrėti vykdomosios tarybos darbą;

| (4) | AKR ir ES partnerystės susitarimo III priede nustatyta, kad ĮPC vykdomoji taryba turi nustatyti finansinius bei tarnybos nuostatus ir veiklos taisykles; |
| --- | --- |

(4)

AKR ir ES partnerystės susitarimo III priede nustatyta, kad ĮPC vykdomoji taryba turi nustatyti finansinius bei tarnybos nuostatus ir veiklos taisykles;

| (5) | 2015 m. spalio 19 d. ĮPC vykdomosios tarybos rašte AKR ir ES ambasadorių komitetui paaiškinama, kad, uždarant ĮPC, ĮPC vykdomoji taryba pageidauja nukrypti nuo 2004 m. gruodžio 17 d. AKR ir EB ambasadorių komiteto sprendimo Nr. 5/2004 dėl Įmonių plėtojimo centro finansinio reglamento (toliau – ĮPC finansinis reglamentas) 27 straipsnio 1 ir 5 dalių ir siekia gauti išankstinį priežiūros institucijų patvirtinimą; |
| --- | --- |

(5)

2015 m. spalio 19 d. ĮPC vykdomosios tarybos rašte AKR ir ES ambasadorių komitetui paaiškinama, kad, uždarant ĮPC, ĮPC vykdomoji taryba pageidauja nukrypti nuo 2004 m. gruodžio 17 d. AKR ir EB ambasadorių komiteto sprendimo Nr. 5/2004 dėl Įmonių plėtojimo centro finansinio reglamento (toliau – ĮPC finansinis reglamentas) 27 straipsnio 1 ir 5 dalių ir siekia gauti išankstinį priežiūros institucijų patvirtinimą;

| (6) | siekiant pakeisti ĮPC finansinį reglamentą ir ĮPC tarnybos nuostatus (4) arba taikyti nuo jų nukrypti leidžiančią nuostatą, kad būtų atsižvelgta į poreikius, kurių gali atsirasti organizuoto ĮPC uždarymo metu, būtina taikyti lanksčią procedūrą; |
| --- | --- |

(6)

siekiant pakeisti ĮPC finansinį reglamentą ir ĮPC tarnybos nuostatus (4) arba taikyti nuo jų nukrypti leidžiančią nuostatą, kad būtų atsižvelgta į poreikius, kurių gali atsirasti organizuoto ĮPC uždarymo metu, būtina taikyti lanksčią procedūrą;

| (7) | ĮPC finansinio reglamento 27 straipsnio 1 dalyje nustatytas reikalavimas paskirti audito įmonę trejų metų laikotarpiui ir to reglamento 27 straipsnio 5 dalyje nustatytas reikalavimas, kad ta įmonė kiekvienais metais parengtų teisės aktų nustatyto audito ataskaitą, turi būti pritaikyti siekiant užtikrinti veiksmingesnę procedūrą institucijos uždarymo sąlygomis, |
| --- | --- |

(7)

ĮPC finansinio reglamento 27 straipsnio 1 dalyje nustatytas reikalavimas paskirti audito įmonę trejų metų laikotarpiui ir to reglamento 27 straipsnio 5 dalyje nustatytas reikalavimas, kad ta įmonė kiekvienais metais parengtų teisės aktų nustatyto audito ataskaitą, turi būti pritaikyti siekiant užtikrinti veiksmingesnę procedūrą institucijos uždarymo sąlygomis,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Pozicija, kurios Sąjunga turi laikytis AKR ir ES ambasadorių komitete, dėl nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo ĮPC finansinio reglamento, patvirtinimo, grindžiama prie šio sprendimo pridedamo AKR ir ES ambasadorių komiteto sprendimo projektu.

2.   Sąjungos atstovai AKR ir ES ambasadorių komitete gali pritarti neesminiams šio sprendimo projekto pakeitimams be tolesnio Tarybos sprendimo.

2 straipsnis

Priėmus AKR ir ES ambasadorių komiteto sprendimą, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną

Priimta Briuselyje 2016 m. vasario 29 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

H.G.J. KAMP

---

(1)  
  2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytas Susitarimas (OL L 317, 2000 12 15, p. 3) su pakeitimais, padarytais 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pasirašytu susitarimu (OL L 209, 2005 8 11, p. 27) ir 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu pasirašytu susitarimu (OL L 287, 2010 11 4, p. 3).

1

(2)  
  OL L 70, 2006 3 9, p. 52.

2

(3)  
  2014 m. spalio 23 d. AKR ir ES ambasadorių komiteto sprendimas Nr. 4/2014 dėl Įmonių plėtojimo centro (ĮPC) vykdomajai tarybai suteiktinų įgaliojimų (OL L 330, 2014 11 15, p. 61).

3

(4)  
  2005 m. liepos 27 d. AKR ir EB ambasadorių komiteto sprendimas Nr. 9/2005 dėl Įmonių plėtojimo centro (CDE) tarnybos nuostatų (OL L 348, 2005 12 30, p. 54).

4

---

PROJEKTAS

AKR IR ES AMBASADORIŲ KOMITETO SPRENDIMAS

... m. ... ... d.

dėl nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo Įmonių plėtojimo centro (ĮPC) finansinio reglamento, patvirtinimo

AKR IR ES AMBASADORIŲ KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimo (1) III priedą, ypač į jo 2 straipsnio 6 dalį,

atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 17 d. AKR ir EB ambasadorių komiteto sprendimą Nr. 5/2004 dėl Įmonių plėtojimo centro finansinio reglamento (2),

kadangi:

| (1) | Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimo (toliau – AKR ir ES partnerystės susitarimas) III priede nustatyta, kad AKR ir ES ambasadorių komitetas turi stebėti bendrąją ĮPC strategiją ir prižiūrėti vykdomosios tarybos darbą; |
| --- | --- |

(1)

Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimo (toliau – AKR ir ES partnerystės susitarimas) III priede nustatyta, kad AKR ir ES ambasadorių komitetas turi stebėti bendrąją ĮPC strategiją ir prižiūrėti vykdomosios tarybos darbą;

| (2) | AKR ir ES partnerystės susitarimo III priede nustatyta, kad ĮPC vykdomoji taryba turi nustatyti finansinius bei tarnybos nuostatus ir veiklos taisykles; |
| --- | --- |

(2)

AKR ir ES partnerystės susitarimo III priede nustatyta, kad ĮPC vykdomoji taryba turi nustatyti finansinius bei tarnybos nuostatus ir veiklos taisykles;

| (3) | AKR ir ES ambasadorių komiteto sprendimu Nr. 8/2005 (3) priimtais Įmonių plėtojimo centro įstatais ir darbo tvarkos taisyklėmis (toliau – ĮPC įstatai) bei AKR ir EB ambasadorių komiteto sprendimu Nr. 5/2004 (4) numatomos apsaugos priemonės, susijusios su informacijos teikimu AKR ir ES ambasadorių komitetui ir jo vykdoma priežiūra; |
| --- | --- |

(3)

AKR ir ES ambasadorių komiteto sprendimu Nr. 8/2005 (3) priimtais Įmonių plėtojimo centro įstatais ir darbo tvarkos taisyklėmis (toliau – ĮPC įstatai) bei AKR ir EB ambasadorių komiteto sprendimu Nr. 5/2004 (4) numatomos apsaugos priemonės, susijusios su informacijos teikimu AKR ir ES ambasadorių komitetui ir jo vykdoma priežiūra;

| (4) | 2014 m. birželio 19–20 d. Nairobyje vykusiame 39-ajame posėdyje AKR ir ES ministrų taryba bendroje deklaracijoje susitarė tęsti ĮPC organizuoto uždarymo procesą ir iš dalies pakeisti AKR ir ES partnerystės susitarimo III priedą, ir tuo tikslu suteikė įgaliojimus AKR ir ES ambasadorių komitetui priimti su susijusius reikiamus sprendimus; |
| --- | --- |

(4)

2014 m. birželio 19–20 d. Nairobyje vykusiame 39-ajame posėdyje AKR ir ES ministrų taryba bendroje deklaracijoje susitarė tęsti ĮPC organizuoto uždarymo procesą ir iš dalies pakeisti AKR ir ES partnerystės susitarimo III priedą, ir tuo tikslu suteikė įgaliojimus AKR ir ES ambasadorių komitetui priimti su susijusius reikiamus sprendimus;

| (5) | sprendime Nr. 4/2014 (5) AKR ir ES ambasadorių komitetas pabrėžė, kad uždarant ĮPC turi būti atsižvelgiama į AKR ir ES partnerystės susitarimo III priede nustatytą ĮPC priežiūros institucijų kompetenciją bei AKR ir ES ministrų tarybos bendroje deklaracijoje nustatytą išsamią tvarką; |
| --- | --- |

(5)

sprendime Nr. 4/2014 (5) AKR ir ES ambasadorių komitetas pabrėžė, kad uždarant ĮPC turi būti atsižvelgiama į AKR ir ES partnerystės susitarimo III priede nustatytą ĮPC priežiūros institucijų kompetenciją bei AKR ir ES ministrų tarybos bendroje deklaracijoje nustatytą išsamią tvarką;

| (6) | 2015 m. spalio 19 d. ĮPC vykdomosios tarybos rašte AKR ir ES ambasadorių komitetui paaiškinama, kad, uždarant ĮPC, ĮPC vykdomoji taryba pageidauja nukrypti nuo ĮPC finansinio reglamento 27 straipsnio 1 ir 5 dalių ir siekia gauti išankstinį priežiūros institucijų patvirtinimą; |
| --- | --- |

(6)

2015 m. spalio 19 d. ĮPC vykdomosios tarybos rašte AKR ir ES ambasadorių komitetui paaiškinama, kad, uždarant ĮPC, ĮPC vykdomoji taryba pageidauja nukrypti nuo ĮPC finansinio reglamento 27 straipsnio 1 ir 5 dalių ir siekia gauti išankstinį priežiūros institucijų patvirtinimą;

| (7) | siekiant pakeisti ĮPC finansinį reglamentą ir ĮPC tarnybos nuostatus (6) arba taikyti nuo jų nukrypti leidžiančią nuostatą, kad būtų atsižvelgta į poreikius, kurių gali atsirasti organizuoto ĮPC uždarymo metu, būtina taikyti lanksčią procedūrą; |
| --- | --- |

(7)

siekiant pakeisti ĮPC finansinį reglamentą ir ĮPC tarnybos nuostatus (6) arba taikyti nuo jų nukrypti leidžiančią nuostatą, kad būtų atsižvelgta į poreikius, kurių gali atsirasti organizuoto ĮPC uždarymo metu, būtina taikyti lanksčią procedūrą;

| (8) | ĮPC finansinio reglamento 27 straipsnio 1 dalyje nustatytas reikalavimas paskirti audito įmonę trejų metų laikotarpiui ir 27 straipsnio 5 dalyje nustatytas reikalavimas, kad ta įmonė kiekvienais metais parengtų teisės aktų nustatyto audito ataskaitą, turi būti pritaikyti siekiant užtikrinti veiksmingesnę procedūrą institucijos uždarymo sąlygomis, |
| --- | --- |

(8)

ĮPC finansinio reglamento 27 straipsnio 1 dalyje nustatytas reikalavimas paskirti audito įmonę trejų metų laikotarpiui ir 27 straipsnio 5 dalyje nustatytas reikalavimas, kad ta įmonė kiekvienais metais parengtų teisės aktų nustatyto audito ataskaitą, turi būti pritaikyti siekiant užtikrinti veiksmingesnę procedūrą institucijos uždarymo sąlygomis,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   AKR ir ES ambasadorių komitetas leidžia nedelsiant taikyti nuostatą, leidžiančią nukrypti nuo ĮPC finansinio reglamento 27 straipsnio 1 ir 5 dalių.

2.   Nukrypstant nuo ĮPC finansinio reglamento 27 straipsnio 1 dalies, ĮPC gali paskirti audito įmonę ketverių metų laikotarpiui, apimančiam 2013–2016 finansinius metus. Ši audito įmonė atrenkama laikantis ĮPC finansiniame reglamente nustatytų viešųjų pirkimų procedūrų.

Nukrypstant nuo ĮPC finansinio reglamento 27 straipsnio 5 dalies, bus atliktas daugiametis auditas už metus, kurių auditas dar nebuvo atliktas, ir ĮPC vykdomajai tarybai bus pateikta bendra galutinė ataskaita.

2 straipsnis

AKR ir ES ambasadorių komitetas leidžia ĮPC vykdomajai tarybai taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą ir (arba) pakeisti ĮPC finansinį reglamentą ir ĮPC tarnybos nuostatus, kad būtų atsižvelgta į poreikius, kurių gali atsirasti ĮPC organizuoto uždarymo metu. ĮPC vykdomoji taryba nedelsiant praneša AKR ir ES ambasadorių komitetui apie bet kurį tokį sprendimą dėl nukrypti leidžiančios nuostatos ir (arba) pakeitimo, susijusį su ĮPC finansiniu reglamentu ar tarnybos nuostatais.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta ...

AKR ir ES ambasadorių komiteto vardu

Pirmininkas

---

(1)  
  2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytas Susitarimas (OL L 317, 2000 12 15, p. 3) su pakeitimais, padarytais 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pasirašytu susitarimu (OL L 209, 2005 8 11, p. 27) ir 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu pasirašytu susitarimu (OL L 287, 2010 11 4, p. 3).

1

(2)  
  OL L 70, 2006 3 9, p. 52.

2

(3)  ES OL L 66, 2006 3 8, p. 16.

3

(4)  
  2004 m. gruodžio 17 d. AKR ir EB ambasadorių komiteto sprendimas Nr. 5/2004 dėl Įmonių plėtojimo centro finansinio reglamento (OL L 70, 2006 3 9, p. 52).

4

(5)  
  OL L 330, 2014 11 15, p. 61.

5

(6)  
  OL L 348, 2005 12 30, p. 54.

6

---

| 2016 3 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 57/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 3 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 57/8

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2016/299

2016 m. kovo 2 d.

kuriuo nutraukiamas antidempingo tyrimas dėl Indijos kilmės silikomangano importo

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Inicijavimas

Inicijavimas

| (1) | 2014 m. gruodžio 20 d. Europos Komisija (toliau – Komisija), remdamasi pagrindinio reglamento 5 straipsniu, inicijavo antidempingo tyrimą dėl į Sąjungą importuojamo Indijos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės silikomangano. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (2) (toliau – pranešimas apie inicijavimą). |
| --- | --- |

(1)

2014 m. gruodžio 20 d. Europos Komisija (toliau – Komisija), remdamasi pagrindinio reglamento 5 straipsniu, inicijavo antidempingo tyrimą dėl į Sąjungą importuojamo Indijos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės silikomangano. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (2) (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

2

| (2) | Komisija tyrimą inicijavo gavusi skundą, kurį 2014 m. lapkričio 10 d. pateikė Europos geležies lydinių pramonės ryšių palaikymo komitetas (toliau – Euroalliages arba skundo pateikėjas) trijų Sąjungos gamintojų vardu. Skundo pateikėjas susijęs su daugiau kaip 25 % visos Sąjungos silikomangano produkcijos. Skunde buvo pateikti dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti. |
| --- | --- |

(2)

Komisija tyrimą inicijavo gavusi skundą, kurį 2014 m. lapkričio 10 d. pateikė Europos geležies lydinių pramonės ryšių palaikymo komitetas (toliau – Euroalliages arba skundo pateikėjas) trijų Sąjungos gamintojų vardu. Skundo pateikėjas susijęs su daugiau kaip 25 % visos Sąjungos silikomangano produkcijos. Skunde buvo pateikti dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.

Euroalliages

1.2.   Suinteresuotosios šalys

Suinteresuotosios šalys

| (3) | Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija konkrečiai pranešė kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems susijusiems eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, naudotojams, žinomoms susijusioms asociacijoms ir Indijos valdžios institucijoms apie tyrimo inicijavimą ir pakvietė juos bendradarbiauti. |
| --- | --- |

(3)

Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija konkrečiai pranešė kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems susijusiems eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, naudotojams, žinomoms susijusioms asociacijoms ir Indijos valdžios institucijoms apie tyrimo inicijavimą ir pakvietė juos bendradarbiauti.

| (4) | Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir prašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų. |
| --- | --- |

(4)

Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir prašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų.

1.3.   Atranka

Atranka

| (5) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad ji gali vykdyti eksportuojančių Indijos gamintojų ir nesusijusių importuotojų atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. |
| --- | --- |

(5)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad ji gali vykdyti eksportuojančių Indijos gamintojų ir nesusijusių importuotojų atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

a)   Sąjungos gamintojų atranka

| (6) | Atsižvelgiant į ribotą žinomų Sąjungos gamintojų skaičių atranka nebuvo būtina. Visiems žinomiems Sąjungos gamintojams buvo pranešta apie tyrimo inicijavimą ir jie buvo paraginti pranešti apie save ir dalyvauti atliekant tyrimą. |
| --- | --- |

(6)

Atsižvelgiant į ribotą žinomų Sąjungos gamintojų skaičių atranka nebuvo būtina. Visiems žinomiems Sąjungos gamintojams buvo pranešta apie tyrimo inicijavimą ir jie buvo paraginti pranešti apie save ir dalyvauti atliekant tyrimą.

b)   Importuotojų atranka

| (7) | Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų nesusijusių importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. |
| --- | --- |

(7)

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų nesusijusių importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

| (8) | Komisijai atsakymus pateikė keturi nesusiję importuotojai, tačiau prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti tik du. Atsižvelgdama į nedidelį importuotojų skaičių Komisija nusprendė, kad atranka nereikalinga. |
| --- | --- |

(8)

Komisijai atsakymus pateikė keturi nesusiję importuotojai, tačiau prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti tik du. Atsižvelgdama į nedidelį importuotojų skaičių Komisija nusprendė, kad atranka nereikalinga.

c)   Eksportuojančių Indijos gamintojų atranka

| (9) | Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų Indijos eksportuojančių gamintojų prašyta apie save pranešti Komisijai ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. |
| --- | --- |

(9)

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų Indijos eksportuojančių gamintojų prašyta apie save pranešti Komisijai ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

| (10) | Iš pradžių 21 eksportuojantis gamintojas pateikė klausimyno atsakymus iki nurodyto termino. Jie nurodė bendrą pardavimo eksportui apimtį, kuri remiantis Eurostato duomenimis sudarė 48 % viso iš Indijos importuoto kiekio per tiriamąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

(10)

Iš pradžių 21 eksportuojantis gamintojas pateikė klausimyno atsakymus iki nurodyto termino. Jie nurodė bendrą pardavimo eksportui apimtį, kuri remiantis Eurostato duomenimis sudarė 48 % viso iš Indijos importuoto kiekio per tiriamąjį laikotarpį.

| (11) | Po to dar 13 bendrovių pateikė atrankos formas ir išreiškė norą bendradarbiauti. Komisija kreipėsi į šias bendroves ir paprašė pateikti daugiau informacijos apie savo eksportą į Sąjungą. Tačiau tik 11 bendrovių pranešė apie save ir pateikė prašomą informaciją. |
| --- | --- |

(11)

Po to dar 13 bendrovių pateikė atrankos formas ir išreiškė norą bendradarbiauti. Komisija kreipėsi į šias bendroves ir paprašė pateikti daugiau informacijos apie savo eksportą į Sąjungą. Tačiau tik 11 bendrovių pranešė apie save ir pateikė prašomą informaciją.

| (12) | Vadovaudamasi bylas nagrinėjančio pareigūno rekomendacija Komisija nusprendė laikyti šias įmones bendradarbiaujančiais eksportuojančiais gamintojais atliekant tyrimą ir bendrovės buvo atitinkamai informuotos 2015 m. gegužės 21 d. Todėl visų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksportas sudarė 60 % viso importo iš Indijos apimties (Eurostato duomenys). |
| --- | --- |

(12)

Vadovaudamasi bylas nagrinėjančio pareigūno rekomendacija Komisija nusprendė laikyti šias įmones bendradarbiaujančiais eksportuojančiais gamintojais atliekant tyrimą ir bendrovės buvo atitinkamai informuotos 2015 m. gegužės 21 d. Todėl visų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksportas sudarė 60 % viso importo iš Indijos apimties (Eurostato duomenys).

| (13) | Iš pradžių buvo atrinktos keturios eksportuojančių gamintojų grupės, kurios sudarė didžiausią tipišką eksporto apimtį, kurią galima pagrįstai ištirti per turimą laiką. Ši imtis sudarė 31 % viso eksporto iš Indijos į Sąjungą apimties pagal Eurostato duomenis ir 51 % visos bendradarbiaujančių eksportuotojų apimties. |
| --- | --- |

(13)

Iš pradžių buvo atrinktos keturios eksportuojančių gamintojų grupės, kurios sudarė didžiausią tipišką eksporto apimtį, kurią galima pagrįstai ištirti per turimą laiką. Ši imtis sudarė 31 % viso eksporto iš Indijos į Sąjungą apimties pagal Eurostato duomenis ir 51 % visos bendradarbiaujančių eksportuotojų apimties.

| (14) | Viena iš keturių atrinktų bendrovių pranešė Komisijai, kad ji negali tęsti bendradarbiavimo kaip viena iš atrinktų bendrovių. Todėl ši bendrovė buvo išbraukta iš atrinktų bendrovių sąrašo. Tačiau trys likusios bendrovės vis dar sudarė maždaug 43 % viso eksporto iš Indijos į Sąjungą bendradarbiaujančių Indijos eksportuojančių gamintojų ir maždaug 26 % viso importo, remiantis Eurostato duomenimis ir todėl atrinktos bendrovės tebelaikomos tipiškomis. |
| --- | --- |

(14)

Viena iš keturių atrinktų bendrovių pranešė Komisijai, kad ji negali tęsti bendradarbiavimo kaip viena iš atrinktų bendrovių. Todėl ši bendrovė buvo išbraukta iš atrinktų bendrovių sąrašo. Tačiau trys likusios bendrovės vis dar sudarė maždaug 43 % viso eksporto iš Indijos į Sąjungą bendradarbiaujančių Indijos eksportuojančių gamintojų ir maždaug 26 % viso importo, remiantis Eurostato duomenimis ir todėl atrinktos bendrovės tebelaikomos tipiškomis.

| (15) | Skundo pateikėjas teigė, kad atrinktos bendrovės nebuvo tipiškos, nes dviejų iš trijų bendrovių eksportuojamos nagrinėjamojo produkto rūšys nebuvo tipiškos didžiajai daugumai Indijos eksporto. Be to, skundo pateikėjas teigė, kad likusios atrinktos trys bendrovės sudaro tik 13 % viso Indijos eksporto į Sąjungą. |
| --- | --- |

(15)

Skundo pateikėjas teigė, kad atrinktos bendrovės nebuvo tipiškos, nes dviejų iš trijų bendrovių eksportuojamos nagrinėjamojo produkto rūšys nebuvo tipiškos didžiajai daugumai Indijos eksporto. Be to, skundo pateikėjas teigė, kad likusios atrinktos trys bendrovės sudaro tik 13 % viso Indijos eksporto į Sąjungą.

| (16) | Todėl skundo pateikėjas paprašė patikslinti imtį arba taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį, jei nebūtų pakankamai laiko atlikti naują atranką. |
| --- | --- |

(16)

Todėl skundo pateikėjas paprašė patikslinti imtį arba taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį, jei nebūtų pakankamai laiko atlikti naują atranką.

| (17) | Skundo pateikėjo pateikti argumentai negali būti priimti. Pirma, atrinktoms bendrovėms tenka 26 % viso Indijos eksporto į Sąjungą, o ne 13 %, kaip per klaidą buvo perduota suinteresuotosioms šalims informaciniame dokumente, nurodytame 26 konstatuojamojoje dalyje. Antra, kriterijus, taikomas parenkant tyrimų imtį, yra didžiausia eksporto į Sąjungą apimtis pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Tai, kad dvi iš atrinktų bendrovių negamina ir neeksportuoja visų rūšių produktų, nereiškia, kad atrinkta imtis netipiška, nes apskritai imtis apima visų rūšių silikomanganą. Trečia, pats skundo pateikėjas teigė, kad skunde „įvairios kokybės ir dydžio silikomanganas turi būti laikomas vienu produktu, nes jis pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis cheminėmis ir fizinėmis savybėmis bei naudojimo paskirtimi (3)“. Ketvirta, aplinkybė, kad viena atrinkta bendrovė su palyginti maža eksporto apimtimi nustojo bendradarbiauti, nereiškė, kad būtų labai paveikta tyrimo baigtis arba nebendradarbiavimas iš atrinktų bendrovių pusės būtų esminis. |
| --- | --- |

(17)

Skundo pateikėjo pateikti argumentai negali būti priimti. Pirma, atrinktoms bendrovėms tenka 26 % viso Indijos eksporto į Sąjungą, o ne 13 %, kaip per klaidą buvo perduota suinteresuotosioms šalims informaciniame dokumente, nurodytame 26 konstatuojamojoje dalyje. Antra, kriterijus, taikomas parenkant tyrimų imtį, yra didžiausia eksporto į Sąjungą apimtis pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Tai, kad dvi iš atrinktų bendrovių negamina ir neeksportuoja visų rūšių produktų, nereiškia, kad atrinkta imtis netipiška, nes apskritai imtis apima visų rūšių silikomanganą. Trečia, pats skundo pateikėjas teigė, kad skunde „įvairios kokybės ir dydžio silikomanganas turi būti laikomas vienu produktu, nes jis pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis cheminėmis ir fizinėmis savybėmis bei naudojimo paskirtimi (3)“. Ketvirta, aplinkybė, kad viena atrinkta bendrovė su palyginti maža eksporto apimtimi nustojo bendradarbiauti, nereiškė, kad būtų labai paveikta tyrimo baigtis arba nebendradarbiavimas iš atrinktų bendrovių pusės būtų esminis.

3

| (18) | Iš to išplaukia, kad skundo pateikėjo prašymas atrinkti naujas bendroves arba taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį turėtų būti atmestas. |
| --- | --- |

(18)

Iš to išplaukia, kad skundo pateikėjo prašymas atrinkti naujas bendroves arba taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį turėtų būti atmestas.

| (19) | Be to, per 2015 m. lapkričio 18 d. klausymą skundo pateikėjas teigė, kad žemos kokybės silikomangano eksporto į Sąjungą apimtis turėtų būti atimta iš atrinktų eksportuojančių gamintojų eksporto apimties, nes tokios žemos kokybės produktas negali būti panaudotas Europos plieno gamyklose. Komisija primena, kad žemos kokybės silikomanganas yra nagrinėjamojo produkto dalis ir kad atitinkama apimtis buvo eksportuota į Sąjungą. Todėl prašymas taikyti išimtį negali būti priimtas. Bet kuriuo atveju, net jei būtų priimtas, poveikis imties reprezentatyvumui būtų nedidelis, nes imtis tebesudarytų maždaug vieną ketvirtadalį viso Indijos eksporto į Sąjungą. |
| --- | --- |

(19)

Be to, per 2015 m. lapkričio 18 d. klausymą skundo pateikėjas teigė, kad žemos kokybės silikomangano eksporto į Sąjungą apimtis turėtų būti atimta iš atrinktų eksportuojančių gamintojų eksporto apimties, nes tokios žemos kokybės produktas negali būti panaudotas Europos plieno gamyklose. Komisija primena, kad žemos kokybės silikomanganas yra nagrinėjamojo produkto dalis ir kad atitinkama apimtis buvo eksportuota į Sąjungą. Todėl prašymas taikyti išimtį negali būti priimtas. Bet kuriuo atveju, net jei būtų priimtas, poveikis imties reprezentatyvumui būtų nedidelis, nes imtis tebesudarytų maždaug vieną ketvirtadalį viso Indijos eksporto į Sąjungą.

1.4.   Individualus nagrinėjimas

Individualus nagrinėjimas

| (20) | Penki Indijos eksportuojantys gamintojai pateikė klausimyno atsakymus, prašydami nustatyti jų individualų dempingo skirtumą. |
| --- | --- |

(20)

Penki Indijos eksportuojantys gamintojai pateikė klausimyno atsakymus, prašydami nustatyti jų individualų dempingo skirtumą.

| (21) | Komisija manė, kad, atsižvelgiant į tyrimo aplinkybes, nebuvo praktiškai įmanoma tenkinti tokius prašymus. |
| --- | --- |

(21)

Komisija manė, kad, atsižvelgiant į tyrimo aplinkybes, nebuvo praktiškai įmanoma tenkinti tokius prašymus.

1.5.   Klausimyno atsakymai

Klausimyno atsakymai

| (22) | Komisija nusiuntė klausimynus trims atrinktiems eksportuojantiems gamintojams arba gamintojų grupėms Indijoje, visiems žinomiems Sąjungos gamintojams ir importuotojams ir naudotojams, kurie pateikė prašymus. |
| --- | --- |

(22)

Komisija nusiuntė klausimynus trims atrinktiems eksportuojantiems gamintojams arba gamintojų grupėms Indijoje, visiems žinomiems Sąjungos gamintojams ir importuotojams ir naudotojams, kurie pateikė prašymus.

| (23) | Klausimyno atsakymus pateikė trys atrinkti eksportuojantys gamintojai arba gamintojų grupės Indijoje, du Sąjungos gamintojai, du nesusiję Sąjungos importuotojai ir penki Sąjungos naudotojai. |
| --- | --- |

(23)

Klausimyno atsakymus pateikė trys atrinkti eksportuojantys gamintojai arba gamintojų grupės Indijoje, du Sąjungos gamintojai, du nesusiję Sąjungos importuotojai ir penki Sąjungos naudotojai.

1.6.   Tikrinamieji vizitai

Tikrinamieji vizitai

| (24) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą siekiant padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį atlikti šių bendrovių patalpose:






  a) | Sąjungos gamintojų:






  — | Comilog Dunkerque snc, Diunkerkas, Prancūzija, |
| --- | --- | --- | --- |

(24)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą siekiant padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį atlikti šių bendrovių patalpose:

a)

Sąjungos gamintojų:

—

Comilog Dunkerque snc, Diunkerkas, Prancūzija,

Comilog Dunkerque snc

| — | OFZ sa, Istebné, Slovakija; |
| --- | --- |

—

OFZ sa, Istebné, Slovakija;

OFZ sa

| b) | Eksportuojančių Indijos gamintojų:






  — | Modern India Con-Cast Limited, Ferro Alloys and Minerals Division, Kalkuta, Indija, ir Gayson & Company Private Limited., Kalkuta, Indija, |
| --- | --- | --- |

b)

Eksportuojančių Indijos gamintojų:

—

Modern India Con-Cast Limited, Ferro Alloys and Minerals Division, Kalkuta, Indija, ir Gayson & Company Private Limited., Kalkuta, Indija,

Modern India Con-Cast Limited, Ferro Alloys and Minerals Division

Gayson & Company Private Limited.

| — | Tata Steel Limited, Kalkuta, Indija, ir Tata Steel Asia (Honkongas) Ltd, Koulūnas, Honkongas, |
| --- | --- |

—

Tata Steel Limited, Kalkuta, Indija, ir Tata Steel Asia (Honkongas) Ltd, Koulūnas, Honkongas,

Tata Steel Limited

Tata Steel Asia

| — | Indsil Hydro Power and Manganese Ltd., Indsil Energy & Electrochemicals Ltd. and Sree Mahalakshmi Smelters (P) Ltd., Koimbatorė, Indija; |
| --- | --- |

—

Indsil Hydro Power and Manganese Ltd., Indsil Energy & Electrochemicals Ltd. and Sree Mahalakshmi Smelters (P) Ltd., Koimbatorė, Indija;

Indsil Hydro Power and Manganese Ltd., Indsil Energy & Electrochemicals Ltd. and Sree Mahalakshmi Smelters (P) Ltd

| c) | Nesusijusių Sąjungos importuotojų:






  — | Sineco S.p.A, Follo, Italija, |
| --- | --- | --- |

c)

Nesusijusių Sąjungos importuotojų:

—

Sineco S.p.A, Follo, Italija,

Sineco S.p.A, Follo

| — | Fesil Sales, Alzingenas, Liuksemburgas; |
| --- | --- |

—

Fesil Sales, Alzingenas, Liuksemburgas;

Fesil Sales

| d) | Sąjungos naudotojų:






  — | Aperam Sourcing SCA, Liuksemburgas, |
| --- | --- | --- |

d)

Sąjungos naudotojų:

—

Aperam Sourcing SCA, Liuksemburgas,

Aperam Sourcing SCA

| — | ArcelorMittal Sourcing Soc en cpa, Liuksemburgas, |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Sourcing Soc en cpa, Liuksemburgas,

ArcelorMittal Sourcing Soc en cpa

| — | Salzgitter AG, Zalcgiteris, Vokietija. |
| --- | --- |

—

Salzgitter AG, Zalcgiteris, Vokietija.

Salzgitter AG

1.7.   Tiriamasis ir nagrinėjamasis laikotarpiai

Tiriamasis ir nagrinėjamasis laikotarpiai

| (25) | Tyrimas dėl dempingo ir žalos truko nuo 2013 m. spalio 1 d. iki 2014 m. rugsėjo 30 d. (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2011 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(25)

Tyrimas dėl dempingo ir žalos truko nuo 2013 m. spalio 1 d. iki 2014 m. rugsėjo 30 d. (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2011 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

2.   LAIKINŲJŲ PRIEMONIŲ NENUSTATYMAS IR TOLESNĖ PROCEDŪRA

LAIKINŲJŲ PRIEMONIŲ NENUSTATYMAS IR TOLESNĖ PROCEDŪRA

| (26) | Komisija nusprendė nenustatyti laikinųjų priemonių. Visoms suinteresuotosioms šalims nusiųstas informacinis dokumentas, kuriame išdėstomos priežastys nenustatyti laikinųjų priemonių. Kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė pastabų dėl išvados, išdėstytos informaciniame dokumente. Šalims, kurios to pageidavo, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms. Klausymas su skundo pateikėju įvyko dalyvaujant prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui 2015 m. gruodžio 8 d. |
| --- | --- |

(26)

Komisija nusprendė nenustatyti laikinųjų priemonių. Visoms suinteresuotosioms šalims nusiųstas informacinis dokumentas, kuriame išdėstomos priežastys nenustatyti laikinųjų priemonių. Kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė pastabų dėl išvados, išdėstytos informaciniame dokumente. Šalims, kurios to pageidavo, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms. Klausymas su skundo pateikėju įvyko dalyvaujant prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui 2015 m. gruodžio 8 d.

| (27) | Vėliau Komisija visoms šalims pranešė apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama nustatyti galutinį antidempingo muitą į Sąjungą importuojamam Indijos kilmės silikomanganui. Visoms šalims buvo suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėjo teikti pastabas dėl šio galutinio faktų atskleidimo. Antras klausymas su skundo pateikėju įvyko dalyvaujant prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui 2016 m. sausio 20 d. Pastarajame posėdyje skundo pateikėją lydėjo Sąjungos gamintojas iš Ispanijos Ferroatlantica, kuriam neatstovavo skundo pateikėjas ir kuris nebendradarbiavo atliekant tyrimą, kaip nurodyta toliau 5 skirsnyje. |
| --- | --- |

(27)

Vėliau Komisija visoms šalims pranešė apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama nustatyti galutinį antidempingo muitą į Sąjungą importuojamam Indijos kilmės silikomanganui. Visoms šalims buvo suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėjo teikti pastabas dėl šio galutinio faktų atskleidimo. Antras klausymas su skundo pateikėju įvyko dalyvaujant prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui 2016 m. sausio 20 d. Pastarajame posėdyje skundo pateikėją lydėjo Sąjungos gamintojas iš Ispanijos Ferroatlantica, kuriam neatstovavo skundo pateikėjas ir kuris nebendradarbiavo atliekant tyrimą, kaip nurodyta toliau 5 skirsnyje.

Ferroatlantica

| (28) | Suinteresuotųjų šalių pateiktos pastabos išnagrinėtos ir prireikus į jas atsižvelgta. |
| --- | --- |

(28)

Suinteresuotųjų šalių pateiktos pastabos išnagrinėtos ir prireikus į jas atsižvelgta.

3.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

3.1.   Nagrinėjamasis produktas

Nagrinėjamasis produktas

| (29) | Nagrinėjamasis produktas yra Indijos kilmės silikomanganas (įskaitant ferosilikomanganą), kurio KN kodas šiuo metu yra ex 7202 30 00 ir ex 8111 00 11 (toliau – nagrinėjamasis produktas). |
| --- | --- |

(29)

Nagrinėjamasis produktas yra Indijos kilmės silikomanganas (įskaitant ferosilikomanganą), kurio KN kodas šiuo metu yra ex 7202 30 00 ir ex 8111 00 11 (toliau – nagrinėjamasis produktas).

| (30) | Silikomanganas yra geležies lydinys, kurio pagrindinės sudedamosios dalys yra manganas, silicis ir geležis ir paprastai yra mažiau kitų elementų, pavyzdžiui, anglies, fosforo, sieros ir boro. Silikomanganas yra gaminamas iš mangano rūdos elektrinėje lydkrosnėje ir daugiausia naudojamas kaip mangano ir silicio šaltinis plieno gamyboje. |
| --- | --- |

(30)

Silikomanganas yra geležies lydinys, kurio pagrindinės sudedamosios dalys yra manganas, silicis ir geležis ir paprastai yra mažiau kitų elementų, pavyzdžiui, anglies, fosforo, sieros ir boro. Silikomanganas yra gaminamas iš mangano rūdos elektrinėje lydkrosnėje ir daugiausia naudojamas kaip mangano ir silicio šaltinis plieno gamyboje.

| (31) | Silikomanganas yra kelių skirtingų kokybės klasių priklausomai nuo mangano, anglies ir silicio kiekio ir jis yra parduodamas kaip skirtingų dydžių akmenų produktas atsižvelgiant į kliento poreikius. Įvairios kokybės ir dydžio silikomanganas yra vienas produktas, nors už didesnį mangano ir silicio kiekį ir už mažesnį nei 0,1 % anglies kiekį yra mokama priemoka, o tai daro silikomanganą tinkamą tam tikrų rūšių nerūdijančio specialiojo plieno gamybai. |
| --- | --- |

(31)

Silikomanganas yra kelių skirtingų kokybės klasių priklausomai nuo mangano, anglies ir silicio kiekio ir jis yra parduodamas kaip skirtingų dydžių akmenų produktas atsižvelgiant į kliento poreikius. Įvairios kokybės ir dydžio silikomanganas yra vienas produktas, nors už didesnį mangano ir silicio kiekį ir už mažesnį nei 0,1 % anglies kiekį yra mokama priemoka, o tai daro silikomanganą tinkamą tam tikrų rūšių nerūdijančio specialiojo plieno gamybai.

| (32) | Didesnis ar mažesnis kitų elementų, pvz., fosforo ir boro, kiekis neturi įtakos kainai, nors šių elementų kiekiui viršijus tam tikras ribas silikomanganas darosi netinkamas tam tikros vartotojų grandies produktams. |
| --- | --- |

(32)

Didesnis ar mažesnis kitų elementų, pvz., fosforo ir boro, kiekis neturi įtakos kainai, nors šių elementų kiekiui viršijus tam tikras ribas silikomanganas darosi netinkamas tam tikros vartotojų grandies produktams.

3.2.   Panašus produktas

Panašus produktas

| (33) | Iš tyrimo duomenų matyti, kad tokias pačias pagrindines fizines, chemines ir technines savybes turi šie tokiems patiems pagrindiniams tikslams naudojami produktai:






  1) | nagrinėjamasis produktas; |
| --- | --- | --- |

(33)

Iš tyrimo duomenų matyti, kad tokias pačias pagrindines fizines, chemines ir technines savybes turi šie tokiems patiems pagrindiniams tikslams naudojami produktai:

1)

nagrinėjamasis produktas;

| 2) | Indijos vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas; |
| --- | --- |

2)

Indijos vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas;

| 3) | Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamas ir parduodamas produktas. |
| --- | --- |

3)

Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamas ir parduodamas produktas.

| (34) | Todėl Komisija savo informaciniame dokumente nusprendė, kad šie produktai laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(34)

Todėl Komisija savo informaciniame dokumente nusprendė, kad šie produktai laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

3.3.   Tvirtinimai dėl produkto apibrėžtosios srities

Tvirtinimai dėl produkto apibrėžtosios srities

| (35) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad silikomanganas, kurio sudėtyje anglies yra labai mažai (dažniausiai nuo 0,05 % iki 0,1 %, ne daugiau kaip 0,2 % – „mažai anglies“ turintis silikomanganas), buvo kitoks nei standartinis silikomanganas, kurio sudėtyje yra dešimt kartų daugiau anglies (ne daugiau kaip 2 %). Jos aiškina, kad, nors šie du produktai yra panašūs cheminiai elementai, techninės charakteristikos skiriasi, o tai turi įtakos jų naudojimui: mažai anglies turintis silikomanganas naudojamas nerūdijančiajam ir specialiajam plienui, o standartinis silikomanganas – angliniam plienui gaminti. Be to, jos tvirtina, kad abiejų rūšių silikomanganas yra nesukeičiamas. Nors mažai anglies turintis silikomanganas galėtų būti naudojamas standartiniam plienui gaminti, standartinis silikomanganas negali būti naudojamas nerūdijančiajam arba specialiajam plienui gaminti. Be to, naudoti mažai anglies turinčio silikomanganą standartiniam plienui gaminti būtų nelogiška, nes mažai anglies turintis silikomanganas yra brangesnis. Taigi tie plieno gamintojai, kurie perka abiejų rūšių silikomanganą, naudoja juos skirtingų rūšių plieno gamybai. Be to, jos priminė, kad JAV valdžios institucijos neįtraukė mažai anglies turinčio silikomangano į jų tyrimo sritį ir laikėsi nuomonės, kad tai, jog Komisija neatskyrė šių dviejų tipų ankstesniame tyrime, nereiškia, kad Komisija turėtų vadovautis tais pačiais argumentais šioje byloje. Galiausiai jos teigia, kad, jeigu kyla įtarimų dėl muito apėjimo (standartinis silikomanganas deklaruotas kaip mažai anglies turintis silikomanganas, kad būtų išvengta antidempingo muitų), veiksmingą muitinės tikrinimą ir bandymus galima lengvai atlikti. |
| --- | --- |

(35)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad silikomanganas, kurio sudėtyje anglies yra labai mažai (dažniausiai nuo 0,05 % iki 0,1 %, ne daugiau kaip 0,2 % – „mažai anglies“ turintis silikomanganas), buvo kitoks nei standartinis silikomanganas, kurio sudėtyje yra dešimt kartų daugiau anglies (ne daugiau kaip 2 %). Jos aiškina, kad, nors šie du produktai yra panašūs cheminiai elementai, techninės charakteristikos skiriasi, o tai turi įtakos jų naudojimui: mažai anglies turintis silikomanganas naudojamas nerūdijančiajam ir specialiajam plienui, o standartinis silikomanganas – angliniam plienui gaminti. Be to, jos tvirtina, kad abiejų rūšių silikomanganas yra nesukeičiamas. Nors mažai anglies turintis silikomanganas galėtų būti naudojamas standartiniam plienui gaminti, standartinis silikomanganas negali būti naudojamas nerūdijančiajam arba specialiajam plienui gaminti. Be to, naudoti mažai anglies turinčio silikomanganą standartiniam plienui gaminti būtų nelogiška, nes mažai anglies turintis silikomanganas yra brangesnis. Taigi tie plieno gamintojai, kurie perka abiejų rūšių silikomanganą, naudoja juos skirtingų rūšių plieno gamybai. Be to, jos priminė, kad JAV valdžios institucijos neįtraukė mažai anglies turinčio silikomangano į jų tyrimo sritį ir laikėsi nuomonės, kad tai, jog Komisija neatskyrė šių dviejų tipų ankstesniame tyrime, nereiškia, kad Komisija turėtų vadovautis tais pačiais argumentais šioje byloje. Galiausiai jos teigia, kad, jeigu kyla įtarimų dėl muito apėjimo (standartinis silikomanganas deklaruotas kaip mažai anglies turintis silikomanganas, kad būtų išvengta antidempingo muitų), veiksmingą muitinės tikrinimą ir bandymus galima lengvai atlikti.

| (36) | Komisija manė, kad atliekant šį tyrimą silikomanganą reikėtų laikyti vienu produktu. Silikomanganas yra geležies lydinys, naudojamas daugiausia plieno gamyboje. Jis visuomet yra sudarytas iš tokių pačių cheminių komponentų, nors kartais šiek tiek skirtingomis proporcijomis. Todėl, net jei tam tikram plienui reikia mažai anglies turinčio silikomangano, kurio negalima pakeisti standartiniu silikomanganu, tai nereiškia, kad šių dviejų rūšių silikomanganas yra kitoks produktas. Skirtingas anglies kiekis bei įvairus mangano kiekis įvairių rūšių silikomangano sudėtyje yra tinkamai įvertintas „produkto kontrolinio numerio“ (PKN) struktūroje, kuri leidžia palyginti atitinkamą produkto rūšių įvairovę. Atlikdamos savo tyrimus JAV valdžios institucijos išbraukė mažai anglies turintį silikomanganą iš produkto apibrėžtosios srities, nes JAV nėra mažai anglies turinčio silikomangano gamintojų. Komisija jau atlikdama ankstesnius tyrimus laikė, kad standartinis ir mažai anglies turintis silikomanganas iš esmės yra tas pats produktas, taip siekdama ir užkirsti kelią galimybei apeiti muitus naudojant klaidingą deklaravimą (mažai anglies turinčio silikomangano negalima atskirti vizualiai muitinės institucijose, reikėtų atlikti bandymus). Tai, kad mažai anglies turintis silikomanganas yra brangesnis, nereiškia, kad muitinė galėtų aptikti galimus vengimo atvejus, atsižvelgiant į sąskaitos faktūros kainą, ypač kai sandorių šalys yra susijusios arba susitarė dėl kryžminės kompensacijos. Todėl šis teiginys atmetamas. |
| --- | --- |

(36)

Komisija manė, kad atliekant šį tyrimą silikomanganą reikėtų laikyti vienu produktu. Silikomanganas yra geležies lydinys, naudojamas daugiausia plieno gamyboje. Jis visuomet yra sudarytas iš tokių pačių cheminių komponentų, nors kartais šiek tiek skirtingomis proporcijomis. Todėl, net jei tam tikram plienui reikia mažai anglies turinčio silikomangano, kurio negalima pakeisti standartiniu silikomanganu, tai nereiškia, kad šių dviejų rūšių silikomanganas yra kitoks produktas. Skirtingas anglies kiekis bei įvairus mangano kiekis įvairių rūšių silikomangano sudėtyje yra tinkamai įvertintas „produkto kontrolinio numerio“ (PKN) struktūroje, kuri leidžia palyginti atitinkamą produkto rūšių įvairovę. Atlikdamos savo tyrimus JAV valdžios institucijos išbraukė mažai anglies turintį silikomanganą iš produkto apibrėžtosios srities, nes JAV nėra mažai anglies turinčio silikomangano gamintojų. Komisija jau atlikdama ankstesnius tyrimus laikė, kad standartinis ir mažai anglies turintis silikomanganas iš esmės yra tas pats produktas, taip siekdama ir užkirsti kelią galimybei apeiti muitus naudojant klaidingą deklaravimą (mažai anglies turinčio silikomangano negalima atskirti vizualiai muitinės institucijose, reikėtų atlikti bandymus). Tai, kad mažai anglies turintis silikomanganas yra brangesnis, nereiškia, kad muitinė galėtų aptikti galimus vengimo atvejus, atsižvelgiant į sąskaitos faktūros kainą, ypač kai sandorių šalys yra susijusios arba susitarė dėl kryžminės kompensacijos. Todėl šis teiginys atmetamas.

4.   DEMPINGAS

DEMPINGAS

4.1.   Normalioji vertė

Normalioji vertė

| (37) | Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar bendra kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei eksportuojančio gamintojo bendra panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos nagrinėjamojo produkto pardavimo per tiriamąjį laikotarpį eksportui į Sąjungą apimties. |
| --- | --- |

(37)

Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar bendra kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei eksportuojančio gamintojo bendra panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos nagrinėjamojo produkto pardavimo per tiriamąjį laikotarpį eksportui į Sąjungą apimties.

| (38) | Po to Komisija nustatė vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios buvo tokios pačios arba panašios į produkto, parduodamo eksportui į Sąjungą, rūšis, ir pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį nagrinėjo, ar kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei tiriamuoju laikotarpiu bendra tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % bendros tos pačios ar panašios rūšies produkto pardavimo eksportui į Sąjungą apimties. |
| --- | --- |

(38)

Po to Komisija nustatė vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios buvo tokios pačios arba panašios į produkto, parduodamo eksportui į Sąjungą, rūšis, ir pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį nagrinėjo, ar kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei tiriamuoju laikotarpiu bendra tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % bendros tos pačios ar panašios rūšies produkto pardavimo eksportui į Sąjungą apimties.

| (39) | Vėliau Komisija nustatė kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalį tiriamuoju laikotarpiu, siekdama nuspręsti, ar apskaičiuojant normaliąją vertę remtis faktinėmis vidaus rinkos pardavimo kainomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

(39)

Vėliau Komisija nustatė kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalį tiriamuoju laikotarpiu, siekdama nuspręsti, ar apskaičiuojant normaliąją vertę remtis faktinėmis vidaus rinkos pardavimo kainomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.

| (40) | Normalioji vertė grindžiama faktine kiekvienos rūšies produkto vidaus rinkos kaina, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas pelningas ar ne, jeigu:






  a) | tam tikros rūšies produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, kuri yra lygi apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 % visos tos rūšies produkto pardavimo apimties bei |
| --- | --- | --- |

(40)

Normalioji vertė grindžiama faktine kiekvienos rūšies produkto vidaus rinkos kaina, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas pelningas ar ne, jeigu:

a)

tam tikros rūšies produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, kuri yra lygi apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 % visos tos rūšies produkto pardavimo apimties bei

| b) | vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina yra lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė. |
| --- | --- |

b)

vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina yra lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė.

| (41) | Šiuo atveju normalioji vertė yra tos rūšies produkto vidutinė svertinė viso pardavimo vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu kaina. |
| --- | --- |

(41)

Šiuo atveju normalioji vertė yra tos rūšies produkto vidutinė svertinė viso pardavimo vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu kaina.

| (42) | Normalioji vertė yra pagrįsta faktine kiekvienos rūšies produkto, pelningai parduoto vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu, vidaus rinkos kaina, jeigu:






  a) | tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudaro ne daugiau kaip 80 % visos šios rūšies produkto pardavimo apimties arba |
| --- | --- | --- |

(42)

Normalioji vertė yra pagrįsta faktine kiekvienos rūšies produkto, pelningai parduoto vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu, vidaus rinkos kaina, jeigu:

a)

tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudaro ne daugiau kaip 80 % visos šios rūšies produkto pardavimo apimties arba

| b) | vidutinė svertinė šios rūšies produkto kaina yra mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas. |
| --- | --- |

b)

vidutinė svertinė šios rūšies produkto kaina yra mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas.

| (43) | Jei tam tikros rūšies panašus produktas įprastomis prekybos sąlygomis nebuvo visai parduodamas arba nebuvo parduotas pakankamas jo kiekis, taip pat jei vidaus rinkoje tam tikros rūšies produkto parduotas kiekis nebuvo tipiškas, Komisija normaliąją vertę apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis. |
| --- | --- |

(43)

Jei tam tikros rūšies panašus produktas įprastomis prekybos sąlygomis nebuvo visai parduodamas arba nebuvo parduotas pakankamas jo kiekis, taip pat jei vidaus rinkoje tam tikros rūšies produkto parduotas kiekis nebuvo tipiškas, Komisija normaliąją vertę apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis.

| (44) | Normalioji vertė apskaičiuota prie bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidutinių panašaus produkto gamybos sąnaudų per tiriamąjį laikotarpį pridėjus:






  — | vidutines svertines pardavimo, bendrąsias ir administracines (PBA) išlaidas, kurias bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai patyrė per tiriamąjį laikotarpį įprastomis prekybos sąlygomis parduodami panašų produktą vidaus rinkoje, bei |
| --- | --- | --- |

(44)

Normalioji vertė apskaičiuota prie bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidutinių panašaus produkto gamybos sąnaudų per tiriamąjį laikotarpį pridėjus:

—

vidutines svertines pardavimo, bendrąsias ir administracines (PBA) išlaidas, kurias bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai patyrė per tiriamąjį laikotarpį įprastomis prekybos sąlygomis parduodami panašų produktą vidaus rinkoje, bei

| — | vidutinį svertinį pelną, kurį bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai gavo per tiriamąjį laikotarpį įprastomis prekybos sąlygomis parduodami panašų produktą vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

—

vidutinį svertinį pelną, kurį bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai gavo per tiriamąjį laikotarpį įprastomis prekybos sąlygomis parduodami panašų produktą vidaus rinkoje.

| (45) | Vienai atrinktai bendrovei normalioji vertė yra pagrįsta kiekvienos rūšies produkto faktine vidaus rinkos kaina pagal metodą, aprašyta 40 konstatuojamojoje dalyje. Dėl kitų dviejų atrinktų bendrovių tam tikrų produkto rūšių normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis metodika, išdėstyta 44 konstatuojamojoje dalyje. Kitų produkto rūšių, kurios parduodamos rinkoje įprastomis sąlygomis, normalioji vertė yra pagrįsta kiekvienos rūšies produkto faktine vidaus rinkos kaina pagal metodą, aprašytą 40 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(45)

Vienai atrinktai bendrovei normalioji vertė yra pagrįsta kiekvienos rūšies produkto faktine vidaus rinkos kaina pagal metodą, aprašyta 40 konstatuojamojoje dalyje. Dėl kitų dviejų atrinktų bendrovių tam tikrų produkto rūšių normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis metodika, išdėstyta 44 konstatuojamojoje dalyje. Kitų produkto rūšių, kurios parduodamos rinkoje įprastomis sąlygomis, normalioji vertė yra pagrįsta kiekvienos rūšies produkto faktine vidaus rinkos kaina pagal metodą, aprašytą 40 konstatuojamojoje dalyje.

4.2.   Eksporto kaina

Eksporto kaina

| (46) | Eksportuojantys gamintojai produktą eksportui į Sąjungą pardavė tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per susijusius ne Sąjungoje įsikūrusius prekiautojus. |
| --- | --- |

(46)

Eksportuojantys gamintojai produktą eksportui į Sąjungą pardavė tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per susijusius ne Sąjungoje įsikūrusius prekiautojus.

| (47) | Todėl, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, eksporto kaina buvo nustatyta pagal kainą, faktiškai sumokėtą arba mokėtiną už nagrinėjamąjį produktą, jį parduodant eksportui į Sąjungą. |
| --- | --- |

(47)

Todėl, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, eksporto kaina buvo nustatyta pagal kainą, faktiškai sumokėtą arba mokėtiną už nagrinėjamąjį produktą, jį parduodant eksportui į Sąjungą.

4.3.   Palyginimas

Palyginimas

| (48) | Komisija eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę ir eksporto kainą palygino remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(48)

Komisija eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę ir eksporto kainą palygino remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

| (49) | Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija koregavo normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą atsižvelgdama į skirtumus, kurie daro poveikį kainoms ir kainų palyginamumui, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalyje. |
| --- | --- |

(49)

Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija koregavo normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą atsižvelgdama į skirtumus, kurie daro poveikį kainoms ir kainų palyginamumui, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalyje.

| (50) | Šiuo atveju Indijos Vyriausybė turėjo dvi programas, kuriomis skatinamas eksportas, t. y. muito grąžinimo (angl. DDB) ir tikslinių produktų schemą (TPS). DDB sistemoje grąžinama 1,7 %, franko laivo denio (FOB) eksporto vertės, kad būtų atsižvelgta į importo muitus ir mokesčius importuojamoms medžiagoms, jei tokios medžiagos buvo naudojamos rengiant galutines prekes eksportui. TPS yra 4 % FOB kainos, suteiktos tam tikriems produktams, kurie yra eksportuojami be jokių papildomų sąlygų, susiejant eksportuojamas ir importuojamas prekes. |
| --- | --- |

(50)

Šiuo atveju Indijos Vyriausybė turėjo dvi programas, kuriomis skatinamas eksportas, t. y. muito grąžinimo (angl. DDB) ir tikslinių produktų schemą (TPS). DDB sistemoje grąžinama 1,7 %, franko laivo denio (FOB) eksporto vertės, kad būtų atsižvelgta į importo muitus ir mokesčius importuojamoms medžiagoms, jei tokios medžiagos buvo naudojamos rengiant galutines prekes eksportui. TPS yra 4 % FOB kainos, suteiktos tam tikriems produktams, kurie yra eksportuojami be jokių papildomų sąlygų, susiejant eksportuojamas ir importuojamas prekes.

| (51) | Viena bendrovė pareikalavo patikslinti DDB remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punktu. Tačiau įmonė negalėjo įrodyti ryšio tarp importuojamų žaliavų ir galutinės eksportuojamos prekės, kaip reikalaujama pagal 2 straipsnio 10 dalies b punktą. Todėl Komisija šio reikalavimo nepatenkino. |
| --- | --- |

(51)

Viena bendrovė pareikalavo patikslinti DDB remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punktu. Tačiau įmonė negalėjo įrodyti ryšio tarp importuojamų žaliavų ir galutinės eksportuojamos prekės, kaip reikalaujama pagal 2 straipsnio 10 dalies b punktą. Todėl Komisija šio reikalavimo nepatenkino.

| (52) | Kita bendrovė pareikalavo patikslinti DDB remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punktu. Dėl DDB prašymas negali būti patenkintas pagal 2 straipsnio 10 dalies k punktą, jei yra konkretus teisinis pagrindas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punktą ir šios sąlygos nėra įvykdytos. Kadangi bendrovė negalėjo įrodyti, jog yra ryšys tarp importuotų sąnaudų ir eksportuotų prekių, Komisija atmetė šį prašymą. |
| --- | --- |

(52)

Kita bendrovė pareikalavo patikslinti DDB remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punktu. Dėl DDB prašymas negali būti patenkintas pagal 2 straipsnio 10 dalies k punktą, jei yra konkretus teisinis pagrindas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punktą ir šios sąlygos nėra įvykdytos. Kadangi bendrovė negalėjo įrodyti, jog yra ryšys tarp importuotų sąnaudų ir eksportuotų prekių, Komisija atmetė šį prašymą.

| (53) | Dėl TPS patvirtinamieji įrodymai, pateikti bendrovės, neįrodė, kad pirkėjai vidaus rinkoje nuolatos moka skirtinga kaina dėl TPS sistemos, kaip reikalaujama pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punktą. Greičiau įrodymai tik parodė, kad Indijos valdžios institucijos gautos sumos pagal TPS tik sukuria nuoseklų skirtumą tarp pajamų iš pardavimo vidaus rinkoje ir eksportui. Todėl Komisija šį teiginį laikė nepagrįstu. |
| --- | --- |

(53)

Dėl TPS patvirtinamieji įrodymai, pateikti bendrovės, neįrodė, kad pirkėjai vidaus rinkoje nuolatos moka skirtinga kaina dėl TPS sistemos, kaip reikalaujama pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punktą. Greičiau įrodymai tik parodė, kad Indijos valdžios institucijos gautos sumos pagal TPS tik sukuria nuoseklų skirtumą tarp pajamų iš pardavimo vidaus rinkoje ir eksportui. Todėl Komisija šį teiginį laikė nepagrįstu.

4.4.   Dempingo skirtumas

Dempingo skirtumas

| (54) | Bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams Komisija kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę palygino su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse. |
| --- | --- |

(54)

Bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams Komisija kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę palygino su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.

| (55) | Vidutinis svertinis neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies nuostatomis. Šis skirtumas apskaičiuotas pagal atrinktiems eksportuojantiems gamintojams apskaičiuotus skirtumus. |
| --- | --- |

(55)

Vidutinis svertinis neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies nuostatomis. Šis skirtumas apskaičiuotas pagal atrinktiems eksportuojantiems gamintojams apskaičiuotus skirtumus.

| (56) | Bendradarbiavimo lygis buvo laikomas žemu, nes bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų importas sudarė tik 60 % viso Indijos eksporto į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

(56)

Bendradarbiavimo lygis buvo laikomas žemu, nes bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų importas sudarė tik 60 % viso Indijos eksporto į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį.

| (57) | Todėl Komisija dempingo skirtumą visos šalies mastu apskaičiavo remdamasi vienos atrinktos bendrovės didžiausių dempingo kaina sudarytų sandorių vidutiniu skirtumu. |
| --- | --- |

(57)

Todėl Komisija dempingo skirtumą visos šalies mastu apskaičiavo remdamasi vienos atrinktos bendrovės didžiausių dempingo kaina sudarytų sandorių vidutiniu skirtumu.

| (58) | Procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai yra tokie:






  Bendrovė | Dempingo skirtumas (%) |
| --- | --- | --- |
| Tata Steel | 3,4 |
| Modern India | 15,2 |
| Indsil | 3,4 |
| Visi kiti bendradarbiaujantys gamintojai
  (svertinis atrinktų bendrovių vidurkis) | 10,4 |
| Šalies mastu taikomas muitas (likusių bendrovių) | 25,1 |

(58)

Procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai yra tokie:

Bendrovė

Dempingo skirtumas (%)

Tata Steel

3,4

Modern India

15,2

Indsil

3,4

Visi kiti bendradarbiaujantys gamintojai

(svertinis atrinktų bendrovių vidurkis)

10,4

Šalies mastu taikomas muitas (likusių bendrovių)

25,1

5.   ŽALA

ŽALA

5.1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

| (59) | Panašų produktą per tiriamąjį laikotarpį Sąjungoje gamino keturi gamintojai. Remiantis skunde pateikta informacija Sąjungoje nėra kitų panašaus produkto Sąjungos gamintojų. Du Sąjungos gamintojai, kurie yra skundo pateikėjai, Comilog Dunkerque ir OFZ, bendradarbiavo. Kitas Sąjungos gamintojas (Italghisa, Italija), palaikęs skundą, netrukus po to, kai buvo inicijuotas tyrimas nustojo bendradarbiauti. Vis dėlto jo gamybos apimtis buvo nedidelė. Ketvirtasis Sąjungos gamintojas FerroAtlantica nebendradarbiavo, tačiau neprieštaravo tyrimui. |
| --- | --- |

(59)

Panašų produktą per tiriamąjį laikotarpį Sąjungoje gamino keturi gamintojai. Remiantis skunde pateikta informacija Sąjungoje nėra kitų panašaus produkto Sąjungos gamintojų. Du Sąjungos gamintojai, kurie yra skundo pateikėjai, Comilog Dunkerque ir OFZ, bendradarbiavo. Kitas Sąjungos gamintojas (Italghisa, Italija), palaikęs skundą, netrukus po to, kai buvo inicijuotas tyrimas nustojo bendradarbiauti. Vis dėlto jo gamybos apimtis buvo nedidelė. Ketvirtasis Sąjungos gamintojas FerroAtlantica nebendradarbiavo, tačiau neprieštaravo tyrimui.

Comilog Dunkerque

OFZ

Italghisa

FerroAtlantica

| (60) | Siekiant apsaugoti duomenų konfidencialumą dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų visos vertės išreiškiamas intervalais. Per TL visa Sąjungos produkcija sudarė [213 000/282 000] tonų. Du bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai pagamino [85 000/113 000] tonų, kurios sudaro apie [35 %/47 %] visos Sąjungos produkcijos. |
| --- | --- |

(60)

Siekiant apsaugoti duomenų konfidencialumą dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų visos vertės išreiškiamas intervalais. Per TL visa Sąjungos produkcija sudarė [213 000/282 000] tonų. Du bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai pagamino [85 000/113 000] tonų, kurios sudaro apie [35 %/47 %] visos Sąjungos produkcijos.

| (61) | Kelios suinteresuotosios šalys pateikė pastabų dėl Sąjungos pramonės apibrėžties. Pirma, jos teigė, kad FerroAtlantica neįtraukimas tarp skundo pateikėjų verčia suabejoti Komisijos išvada, kad likę gamintojai gali būti laikomi sudarančiais didžiąją visos Sąjungos pramonės dalį, kaip reikalaujama pagal PPO antidempingo susitarimo 4.1 straipsnį bei pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį. Antra, jos mano, kad, jei analizuojant ekonominius veiksnius ir rodiklius, turinčius poveikio Sąjungos pramonės būklei, būtų buvę atsižvelgta ir į FerroAtlantica ir visų pirma jos pelningumą per nagrinėjamąjį laikotarpį, susijusios žalos vaizdas labai skirtųsi. Trečia, jos teigia, kad FerroAtlantica neįtraukimas tarp skundo pateikėjų buvo taktinis pasirinkimas, pagrįstas vien tik siekiu iškreipti žalos vaizdą, nes FerroAtlantica buvo aktyvi skundo pateikėja ankstesniuose antidempingo tyrimuose, kuriuos inicijavo Komisija. |
| --- | --- |

(61)

Kelios suinteresuotosios šalys pateikė pastabų dėl Sąjungos pramonės apibrėžties. Pirma, jos teigė, kad FerroAtlantica neįtraukimas tarp skundo pateikėjų verčia suabejoti Komisijos išvada, kad likę gamintojai gali būti laikomi sudarančiais didžiąją visos Sąjungos pramonės dalį, kaip reikalaujama pagal PPO antidempingo susitarimo 4.1 straipsnį bei pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį. Antra, jos mano, kad, jei analizuojant ekonominius veiksnius ir rodiklius, turinčius poveikio Sąjungos pramonės būklei, būtų buvę atsižvelgta ir į FerroAtlantica ir visų pirma jos pelningumą per nagrinėjamąjį laikotarpį, susijusios žalos vaizdas labai skirtųsi. Trečia, jos teigia, kad FerroAtlantica neįtraukimas tarp skundo pateikėjų buvo taktinis pasirinkimas, pagrįstas vien tik siekiu iškreipti žalos vaizdą, nes FerroAtlantica buvo aktyvi skundo pateikėja ankstesniuose antidempingo tyrimuose, kuriuos inicijavo Komisija.

FerroAtlantica

FerroAtlantica

FerroAtlantica

FerroAtlantica

| (62) | Komisija atmetė šiuos reikalavimus šiais argumentais: i) su FerroAtlantica Komisija tinkamai susisiekė ir jai buvo išsiųstas klausimynas. Tai reiškia, kad, net darant prielaidą, jog bendrovė nėra skundo pateikėja, ji turėjo vienodas galimybes pranešti apie save, pareikšti savo nuomonę ir bendradarbiauti bei pateikti Komisijos reikalaujamą informaciją. Tačiau ši bendrovė nebendradarbiavo ir nepareiškė savo pozicijos. Komisija neturi galimybių priversti bendrovę bendradarbiauti ar sutrukdyti bendradarbiauti. Todėl būtų nepagrįsta teigti, kad Komisija neatsižvelgė į šią bendrovę. Priešingai, esami su šia bendrove susiję duomenys buvo pateikti skundo pateikėjui ir buvo naudojami žalos nagrinėjimui, kaip paaiškinta 88 konstatuojamojoje dalyje; ii) du Sąjungos gamintojai bendradarbiavo ir teikė būtiną informaciją. Jie reprezentuoja apie [35 %/47 %] visos Sąjungos produkcijos. Komisijos nuomone, ši procentinė dalis yra pakankamai didelė teigti, kad abu gamintojai sudaro didžiąją vidaus gamybos dalį. Didžioji dalis nebūtinai reiškia daugumą pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį (4), kuri atitinka panašų paaiškinimą pagal PPO Antidempingo susitarimo 4.1 straipsnio panašią sąvoką (5); iii) mikroekonominių rodiklių analizė buvo pagrįsta dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų duomenimis. Jeigu į FerroAtlantica mikroekonominius duomenis būtų buvę atsižvelgta, įvairūs ekonominiai rodikliai galėjo rodyti skirtingas tendencijas arba ne, tačiau atsižvelgiant į tai, kad du bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai pagamina didžiąją Sąjungos pramonės produkcijos dalį, analizė, pagrįsta jų duomenimis, yra teisėta. |
| --- | --- |

(62)

Komisija atmetė šiuos reikalavimus šiais argumentais: i) su FerroAtlantica Komisija tinkamai susisiekė ir jai buvo išsiųstas klausimynas. Tai reiškia, kad, net darant prielaidą, jog bendrovė nėra skundo pateikėja, ji turėjo vienodas galimybes pranešti apie save, pareikšti savo nuomonę ir bendradarbiauti bei pateikti Komisijos reikalaujamą informaciją. Tačiau ši bendrovė nebendradarbiavo ir nepareiškė savo pozicijos. Komisija neturi galimybių priversti bendrovę bendradarbiauti ar sutrukdyti bendradarbiauti. Todėl būtų nepagrįsta teigti, kad Komisija neatsižvelgė į šią bendrovę. Priešingai, esami su šia bendrove susiję duomenys buvo pateikti skundo pateikėjui ir buvo naudojami žalos nagrinėjimui, kaip paaiškinta 88 konstatuojamojoje dalyje; ii) du Sąjungos gamintojai bendradarbiavo ir teikė būtiną informaciją. Jie reprezentuoja apie [35 %/47 %] visos Sąjungos produkcijos. Komisijos nuomone, ši procentinė dalis yra pakankamai didelė teigti, kad abu gamintojai sudaro didžiąją vidaus gamybos dalį. Didžioji dalis nebūtinai reiškia daugumą pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį (4), kuri atitinka panašų paaiškinimą pagal PPO Antidempingo susitarimo 4.1 straipsnio panašią sąvoką (5); iii) mikroekonominių rodiklių analizė buvo pagrįsta dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų duomenimis. Jeigu į FerroAtlantica mikroekonominius duomenis būtų buvę atsižvelgta, įvairūs ekonominiai rodikliai galėjo rodyti skirtingas tendencijas arba ne, tačiau atsižvelgiant į tai, kad du bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai pagamina didžiąją Sąjungos pramonės produkcijos dalį, analizė, pagrįsta jų duomenimis, yra teisėta.

FerroAtlantica

4

5

FerroAtlantica

5.2.   Sąjungos suvartojimas

Sąjungos suvartojimas

| (63) | Bendras Sąjungos suvartojimas buvo nustatytas pridėjus visų Sąjungos gamintojų pardavimą vidaus rinkoje prie viso importo į Sąjungą. Sąjungos suvartojimo raida:

  1 lentelė


  Sąjungos suvartojimas (metrinėmis tonomis) | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras Sąjungos suvartojimas | 954 347 | 896 247 | 882 969 | 853 732 |
| Indeksas | 100 | 94 | 93 | 89 |
| Šaltinis: | klausimyno atsakymai, skundo pateikėjo apskaičiavimai dėl nebendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimų apimties ir Eurostato duomenys apie importą (informaciniame dokumente įsivėlė korektūros klaida dėl importo apimties). |

(63)

Bendras Sąjungos suvartojimas buvo nustatytas pridėjus visų Sąjungos gamintojų pardavimą vidaus rinkoje prie viso importo į Sąjungą. Sąjungos suvartojimo raida:

1 lentelė

1 lentelė

Sąjungos suvartojimas (metrinėmis tonomis)

Sąjungos suvartojimas (metrinėmis tonomis)

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Tiriamasis laikotarpis

Bendras Sąjungos suvartojimas

954 347

896 247

882 969

853 732

Indeksas

Indeksas

100

100

94

94

93

93

89

89

Šaltinis:

Šaltinis:

klausimyno atsakymai, skundo pateikėjo apskaičiavimai dėl nebendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimų apimties ir Eurostato duomenys apie importą (informaciniame dokumente įsivėlė korektūros klaida dėl importo apimties).

| (64) | Sąjungos suvartojimas sumažėjo, kaip ir Sąjungos gamyba bei Sąjungos plieno suvartojimas. |
| --- | --- |

(64)

Sąjungos suvartojimas sumažėjo, kaip ir Sąjungos gamyba bei Sąjungos plieno suvartojimas.

5.3.   Importas iš Indijos

Importas iš Indijos

| (65) | Importo apimtis buvo nustatyta remiantis Eurostato duomenimis ir atsižvelgiant į visus importo režimus, įskaitant laikinojo įvežimo perdirbti. Reikšmingos importo apimties kilmė yra „nenurodyta dėl komercinių ar karinių priežasčių vykdant prekybą su trečiosiomis šalimis“. Pasitelkusi vienos valstybės narės muitinės institucijas, Komisija sugebėjo dalį šios apimties suskaidyti pagal kilmės šalį. Priskyrus šį „nenurodytą“ importą jų kilmės šalims, bendra importo tendencija žymiai nekinta. Tačiau siekiant išlaikyti to importo konfidencialumą, importo skaičiai nurodomi intervalais. |
| --- | --- |

(65)

Importo apimtis buvo nustatyta remiantis Eurostato duomenimis ir atsižvelgiant į visus importo režimus, įskaitant laikinojo įvežimo perdirbti. Reikšmingos importo apimties kilmė yra „nenurodyta dėl komercinių ar karinių priežasčių vykdant prekybą su trečiosiomis šalimis“. Pasitelkusi vienos valstybės narės muitinės institucijas, Komisija sugebėjo dalį šios apimties suskaidyti pagal kilmės šalį. Priskyrus šį „nenurodytą“ importą jų kilmės šalims, bendra importo tendencija žymiai nekinta. Tačiau siekiant išlaikyti to importo konfidencialumą, importo skaičiai nurodomi intervalais.

| (66) | Importo iš Indijos raida:

  2 lentelė


  Importo apimtis (metrinėmis tonomis) ir rinkos dalis | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš Indijos apimtis | 174 000 – 231 000 | 237 000 – 314 000 | 226 000 – 299 000 | 195 000 – 259 000 |
| Indeksas | 100 | 136 | 130 | 112 |
| Rinkos dalis | 18 % – 24 % | 26 % – 35 % | 26 % – 34 % | 23 % – 30 % |
| Indeksas | 100 | 145 | 140 | 126 |
| Šaltinis: | Eurostato duomenys kartu su informacija apie „nenurodytą“ importo dalį. |

(66)

Importo iš Indijos raida:

2 lentelė

2 lentelė

Importo apimtis (metrinėmis tonomis) ir rinkos dalis

Importo apimtis (metrinėmis tonomis) ir rinkos dalis

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Tiriamasis laikotarpis

Importo iš Indijos apimtis

174 000 – 231 000

237 000 – 314 000

226 000 – 299 000

195 000 – 259 000

Indeksas

Indeksas

100

100

136

136

130

130

112

112

Rinkos dalis

18 % – 24 %

26 % – 35 %

26 % – 34 %

23 % – 30 %

Indeksas

Indeksas

100

100

145

145

140

140

126

126

Šaltinis:

Šaltinis:

Eurostato duomenys kartu su informacija apie „nenurodytą“ importo dalį.

| (67) | Importas iš Indijos sudaro apie vieną ketvirtąją viso importo į Sąjungą ir sudaro didžiausią viso importo į Sąjungą rinkos dalį. |
| --- | --- |

(67)

Importas iš Indijos sudaro apie vieną ketvirtąją viso importo į Sąjungą ir sudaro didžiausią viso importo į Sąjungą rinkos dalį.

| (68) | Importas iš Indijos gerokai padidėjo 2012 m., palyginti su 2011 m., tačiau vėl sumažėjo vėlesniais tiriamojo laikotarpio metais iki lygio, šiek tiek aukštesnio nei 2011 metais. Importo iš Indijos apimties tendencijos buvo panašios į Sąjungos pramonės gamybos ir pardavimo apimties tendencijas ir buvo priešingos importo iš kitų trečiųjų šalių tendencijoms (importo iš Indijos apimtis 2012 m. padidėjo, o importas iš kitų trečiųjų šalių sumažėjo, ir atvirkščiai) 2013 m. ir per TL. |
| --- | --- |

(68)

Importas iš Indijos gerokai padidėjo 2012 m., palyginti su 2011 m., tačiau vėl sumažėjo vėlesniais tiriamojo laikotarpio metais iki lygio, šiek tiek aukštesnio nei 2011 metais. Importo iš Indijos apimties tendencijos buvo panašios į Sąjungos pramonės gamybos ir pardavimo apimties tendencijas ir buvo priešingos importo iš kitų trečiųjų šalių tendencijoms (importo iš Indijos apimtis 2012 m. padidėjo, o importas iš kitų trečiųjų šalių sumažėjo, ir atvirkščiai) 2013 m. ir per TL.

| (69) | Skundo pateikėjas teigė, kad importo iš Indijos rinkos dalis nuo 2008 iki 2013 m. labai padidėjo. |
| --- | --- |

(69)

Skundo pateikėjas teigė, kad importo iš Indijos rinkos dalis nuo 2008 iki 2013 m. labai padidėjo.

| (70) | Tačiau, kaip nurodyta 25 konstatuojamojoje dalyje, tendencijų, tinkamų žalos vertinimui, nagrinėjimas apėmė laikotarpį nuo 2011 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos. Todėl jokie duomenys iki 2011 m. nebuvo nagrinėti ir į juos negalėjo būti atsižvelgta. |
| --- | --- |

(70)

Tačiau, kaip nurodyta 25 konstatuojamojoje dalyje, tendencijų, tinkamų žalos vertinimui, nagrinėjimas apėmė laikotarpį nuo 2011 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos. Todėl jokie duomenys iki 2011 m. nebuvo nagrinėti ir į juos negalėjo būti atsižvelgta.

| (71) | Importo iš Indijos į Sąjungą vidutinės svertinės kainos raida:

  3 lentelė


  Importo kainos (EUR/metrinė tona) | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | 808 – 1 072 | 790 – 1 048 | 687 – 911 | 631 – 837 |
| Indeksas | 100 | 98 | 85 | 78 |
| Šaltinis: | Eurostato duomenys kartu su informacija apie „nenurodytą“ importo dalį. |

(71)

Importo iš Indijos į Sąjungą vidutinės svertinės kainos raida:

3 lentelė

3 lentelė

Importo kainos (EUR/metrinė tona)

Importo kainos (EUR/metrinė tona)

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Tiriamasis laikotarpis

Indija

808 – 1 072

790 – 1 048

687 – 911

631 – 837

Indeksas

Indeksas

100

100

98

98

85

85

78

78

Šaltinis:

Šaltinis:

Eurostato duomenys kartu su informacija apie „nenurodytą“ importo dalį.

| (72) | Indijos importo kaina nukrito kartu Sąjungos pramonės pardavimo kaina. Iš Eurostato duomenų taip pat matyti, kad importas iš Indijos yra pigiausias iš pagrindinių silikomanganą eksportuojančių šalių. |
| --- | --- |

(72)

Indijos importo kaina nukrito kartu Sąjungos pramonės pardavimo kaina. Iš Eurostato duomenų taip pat matyti, kad importas iš Indijos yra pigiausias iš pagrindinių silikomanganą eksportuojančių šalių.

5.4.   Priverstinis kainų mažinimas

Priverstinis kainų mažinimas

| (73) | Priverstinį kainų mažinimą per tiriamąjį laikotarpį Komisija vertino lygindama:






  a) | pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotas vidutines svertines bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainas ir |
| --- | --- | --- |

(73)

Priverstinį kainų mažinimą per tiriamąjį laikotarpį Komisija vertino lygindama:

a)

pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotas vidutines svertines bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainas ir

| b) | iš atrinktų Indijos eksportuojančių gamintojų importuoto kiekvienos rūšies produkto atitinkamas vidutines svertines kainas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytas remiantis CIF (kaina, draudimas ir frachtas) ir tinkamai pakoreguotas atsižvelgiant į išlaidas po importo. |
| --- | --- |

b)

iš atrinktų Indijos eksportuojančių gamintojų importuoto kiekvienos rūšies produkto atitinkamas vidutines svertines kainas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytas remiantis CIF (kaina, draudimas ir frachtas) ir tinkamai pakoreguotas atsižvelgiant į išlaidas po importo.

| (74) | Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos atėmus lengvatas ir nuolaidas. Palyginus gauti rezultatai išreikšti bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. |
| --- | --- |

(74)

Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos atėmus lengvatas ir nuolaidas. Palyginus gauti rezultatai išreikšti bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi.

| (75) | Siekiant atsižvelgti į mažesnį mangano kiekį silikomangano, parduoto atrinktų eksportuojančių Indijos gamintojų (jei ir kada leidžiama), sudėtyje, buvo atliktas kokybės koregavimas. Šis koregavimas buvo atliktas, naudojant vadinamąjį „proporcingą sumažinimą“ – formulę, plačiai naudojamą pramonėje nustatyti etaloninę nagrinėjamojo produkto kainą standartinės kokybės silikomangano (65 % mangano ir 16 % silicio) atžvilgiu. |
| --- | --- |

(75)

Siekiant atsižvelgti į mažesnį mangano kiekį silikomangano, parduoto atrinktų eksportuojančių Indijos gamintojų (jei ir kada leidžiama), sudėtyje, buvo atliktas kokybės koregavimas. Šis koregavimas buvo atliktas, naudojant vadinamąjį „proporcingą sumažinimą“ – formulę, plačiai naudojamą pramonėje nustatyti etaloninę nagrinėjamojo produkto kainą standartinės kokybės silikomangano (65 % mangano ir 16 % silicio) atžvilgiu.

| (76) | Vienas iš atrinktų eksportuojančių Indijos gamintojų pardavė į Sąjungą silikomangano, kuriame mažai anglies. Mažai anglies turintį silikomanganą gamina Sąjungos pramonė, bet ne du bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai. Siekdama užtikrinti sąžiningą palyginimą tarp Indijos mažai anglies turinčio silikomangano ir standartinio Sąjungos silikomangano, Komisija padidino Sąjungos vidutinę pardavimo kainą, naudodama vidutinę rinkos priemoką už mažai anglies turintį silikomanganą. Tai darydama Komisija atsižvelgė į tai, kad už mažai anglies turintį silikomanganą yra mokama didesnė kaina, palyginti su standartinės kokybės silikomanganu. |
| --- | --- |

(76)

Vienas iš atrinktų eksportuojančių Indijos gamintojų pardavė į Sąjungą silikomangano, kuriame mažai anglies. Mažai anglies turintį silikomanganą gamina Sąjungos pramonė, bet ne du bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai. Siekdama užtikrinti sąžiningą palyginimą tarp Indijos mažai anglies turinčio silikomangano ir standartinio Sąjungos silikomangano, Komisija padidino Sąjungos vidutinę pardavimo kainą, naudodama vidutinę rinkos priemoką už mažai anglies turintį silikomanganą. Tai darydama Komisija atsižvelgė į tai, kad už mažai anglies turintį silikomanganą yra mokama didesnė kaina, palyginti su standartinės kokybės silikomanganu.

| (77) | Šiuo pagrindu remiantis buvo nustatyta, kad dėl vieno atrinkto eksportuojančio Indijos gamintojo Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 6,5 %, o dėl kitų dviejų atrinktų Indijos gamintojų Sąjungos kainos priverstinai mažinamos nebuvo. |
| --- | --- |

(77)

Šiuo pagrindu remiantis buvo nustatyta, kad dėl vieno atrinkto eksportuojančio Indijos gamintojo Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 6,5 %, o dėl kitų dviejų atrinktų Indijos gamintojų Sąjungos kainos priverstinai mažinamos nebuvo.

| (78) | Nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams ribotas priverstinis kainų mažinimas buvo nustatytas remiantis vidutinėmis importo kainomis pagal Eurostato duomenis be jokių koregavimų dėl kokybės skirtumų ar skirtingų prekybos lygių. |
| --- | --- |

(78)

Nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams ribotas priverstinis kainų mažinimas buvo nustatytas remiantis vidutinėmis importo kainomis pagal Eurostato duomenis be jokių koregavimų dėl kokybės skirtumų ar skirtingų prekybos lygių.

| (79) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Indijos kainų ir Sąjungos kainų palyginimas, remiantis vidutinėmis Eurostato kainomis, yra klaidinantis. Dvi suinteresuotosios šalys pasiūlė, kad Komisija pakoreguotų Indijos vidutinę kainą, darant prielaidą, kad vidutinis mangano kiekis Indijos silikomangano sudėtyje yra 58 %. Viena šalis taip pat siūlė, kad Ukrainos vidutinė kaina, grindžiama Eurostato duomenimis, turėtų būti pakoreguota, darant prielaidą, kad vidutinis mangano kiekis Ukrainos silikomangano sudėtyje yra 68 %. Šios šalys teigė, kad po tokių pakoregavimų vidutinė Indijos silikomangano kaina turėtų būti ne mažesnė nei Sąjungos gamintojų arba gamintojų kitose trečiosiose šalyse kainos. |
| --- | --- |

(79)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Indijos kainų ir Sąjungos kainų palyginimas, remiantis vidutinėmis Eurostato kainomis, yra klaidinantis. Dvi suinteresuotosios šalys pasiūlė, kad Komisija pakoreguotų Indijos vidutinę kainą, darant prielaidą, kad vidutinis mangano kiekis Indijos silikomangano sudėtyje yra 58 %. Viena šalis taip pat siūlė, kad Ukrainos vidutinė kaina, grindžiama Eurostato duomenimis, turėtų būti pakoreguota, darant prielaidą, kad vidutinis mangano kiekis Ukrainos silikomangano sudėtyje yra 68 %. Šios šalys teigė, kad po tokių pakoregavimų vidutinė Indijos silikomangano kaina turėtų būti ne mažesnė nei Sąjungos gamintojų arba gamintojų kitose trečiosiose šalyse kainos.

| (80) | Komisijai žinoma, kad į Eurostato duomenis įtrauktos visos nagrinėjamojo produkto klasės ir (arba) kokybė, todėl nebuvo galima tinkamai palyginti produkto rūšių. Nesant tikslesnių duomenų apie kiekvienos rūšies produktą, visų pirma susijusių su nebendradarbiaujančiais Indijos gamintojais, vidutinių kainų naudojimas analizuojant žalą negali būti atmestas ir jo vertinimas bet kuriuo atveju turi būti padarytas rūpestingai kartu su kitų žalos rodiklių vertinimu. |
| --- | --- |

(80)

Komisijai žinoma, kad į Eurostato duomenis įtrauktos visos nagrinėjamojo produkto klasės ir (arba) kokybė, todėl nebuvo galima tinkamai palyginti produkto rūšių. Nesant tikslesnių duomenų apie kiekvienos rūšies produktą, visų pirma susijusių su nebendradarbiaujančiais Indijos gamintojais, vidutinių kainų naudojimas analizuojant žalą negali būti atmestas ir jo vertinimas bet kuriuo atveju turi būti padarytas rūpestingai kartu su kitų žalos rodiklių vertinimu.

| (81) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad pro rata koregavimas, pagrįstas mangano kiekiu, neapima viso kainų skirtumo, kadangi žemesnės kokybės produkto pirkėjas turi padengti papildomų priemaišų atsikratymo išlaidas. Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad produkto kontrolinio numerio (PKN) struktūra, naudota Komisijos, neatskyrė įvairių rūšių silikomangano, kuriame mangano kiekis mažesnis nei 60 %, todėl palyginimas nebuvo tinkamas priverstinio kainos mažinimo apskaičiavimui. Kita suinteresuotoji šalis atkreipė dėmesį į tai, kad sukūrus mangano kiekio intervalus rezultatai yra netikslūs. |
| --- | --- |

(81)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad pro rata koregavimas, pagrįstas mangano kiekiu, neapima viso kainų skirtumo, kadangi žemesnės kokybės produkto pirkėjas turi padengti papildomų priemaišų atsikratymo išlaidas. Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad produkto kontrolinio numerio (PKN) struktūra, naudota Komisijos, neatskyrė įvairių rūšių silikomangano, kuriame mangano kiekis mažesnis nei 60 %, todėl palyginimas nebuvo tinkamas priverstinio kainos mažinimo apskaičiavimui. Kita suinteresuotoji šalis atkreipė dėmesį į tai, kad sukūrus mangano kiekio intervalus rezultatai yra netikslūs.

pro rata

| (82) | Komisija šiuos argumentus atmetė, nes pro rata koregavimas yra pagrįstas visuotinai pripažinta rinkos praktika ir todėl tinkamas. Be to, ta suinteresuotoji šalis nepateikė alternatyvios metodikos. Koregavimas dėl atrinktų Indijos eksportuojančių gamintojų mangano kiekio buvo pagrįstas tiksliu kiekiu, patikrintu atliekant tyrimą. Todėl koreguojant atskiriamos įvairios silikomangano rūšys, netgi tos, kur mangano kiekis yra mažesnis kaip 60 %. |
| --- | --- |

(82)

Komisija šiuos argumentus atmetė, nes pro rata koregavimas yra pagrįstas visuotinai pripažinta rinkos praktika ir todėl tinkamas. Be to, ta suinteresuotoji šalis nepateikė alternatyvios metodikos. Koregavimas dėl atrinktų Indijos eksportuojančių gamintojų mangano kiekio buvo pagrįstas tiksliu kiekiu, patikrintu atliekant tyrimą. Todėl koreguojant atskiriamos įvairios silikomangano rūšys, netgi tos, kur mangano kiekis yra mažesnis kaip 60 %.

pro rata

| (83) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos pramonės gaminamas silikomanganas kainuoja brangiau, nes jame yra daugiau priemaišų, pvz., fosforo, boro, palyginti su silikomanganu, pagamintu Indijoje. Ši šalis pateikė informaciją apie klientų prašymus, kad būtų tiekiamas silikomanganas, kurio sudėtyje yra mažiau nei tam tikra procentinė dalis fosforo ir boro, teigdama, kad klientai buvo pasirengę mokėti priemoką už tai. |
| --- | --- |

(83)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos pramonės gaminamas silikomanganas kainuoja brangiau, nes jame yra daugiau priemaišų, pvz., fosforo, boro, palyginti su silikomanganu, pagamintu Indijoje. Ši šalis pateikė informaciją apie klientų prašymus, kad būtų tiekiamas silikomanganas, kurio sudėtyje yra mažiau nei tam tikra procentinė dalis fosforo ir boro, teigdama, kad klientai buvo pasirengę mokėti priemoką už tai.

| (84) | Tačiau pateikti įrodymai neįrodė, kad fosforo ar boro kiekis turi poveikio kainoms. Tai tik įrodė, kad tam tikri naudotojai galėtų reikalauti, siekdami gaminti tam tikrus specialiojo plieno produktus, kad silikomangano, kurį jie perka, sudėtyje fosforo ar boro kiekis neviršytų tam tikros ribos. Nesant aiškių įrodymų dėl sumokėtos priemokos, šis teiginys buvo atmestas. |
| --- | --- |

(84)

Tačiau pateikti įrodymai neįrodė, kad fosforo ar boro kiekis turi poveikio kainoms. Tai tik įrodė, kad tam tikri naudotojai galėtų reikalauti, siekdami gaminti tam tikrus specialiojo plieno produktus, kad silikomangano, kurį jie perka, sudėtyje fosforo ar boro kiekis neviršytų tam tikros ribos. Nesant aiškių įrodymų dėl sumokėtos priemokos, šis teiginys buvo atmestas.

| (85) | Po galutinio faktų atskleidimo skundo pateikėjas teigė, kad prekių rinkoje nėra neįprasta nustatyti nedidelį priverstinį kainų mažinimą ir kad priverstinio kainų mažinimo buvimas pats savaime nėra reikalaujamas įrodinėjant, kad padaryta žala. Iš tiesų, kaip nurodyta 5.5 skirsnyje, Komisija pagrindė savo išvadas dėl žalos keliais rodikliais ir priverstinio kainų mažinimo lygis šiuo atveju nebuvo lemiamas nustatant žalą. |
| --- | --- |

(85)

Po galutinio faktų atskleidimo skundo pateikėjas teigė, kad prekių rinkoje nėra neįprasta nustatyti nedidelį priverstinį kainų mažinimą ir kad priverstinio kainų mažinimo buvimas pats savaime nėra reikalaujamas įrodinėjant, kad padaryta žala. Iš tiesų, kaip nurodyta 5.5 skirsnyje, Komisija pagrindė savo išvadas dėl žalos keliais rodikliais ir priverstinio kainų mažinimo lygis šiuo atveju nebuvo lemiamas nustatant žalą.

| (86) | Skundo pateikėjas teigė, kad Komisija taikė kitą metodą, apskaičiuojant dempingo skirtumą ir nustatant priverstinį kainų mažinimą, nei tas, kurį ji naudojo pagal mažiausia dempingo kaina sudarytus sandorius nustatant dempingo skirtumą, bet ne priverstinį kainų mažinimą. |
| --- | --- |

(86)

Skundo pateikėjas teigė, kad Komisija taikė kitą metodą, apskaičiuojant dempingo skirtumą ir nustatant priverstinį kainų mažinimą, nei tas, kurį ji naudojo pagal mažiausia dempingo kaina sudarytus sandorius nustatant dempingo skirtumą, bet ne priverstinį kainų mažinimą.

| (87) | Komisija nesupranta, kodėl ji turėtų taikyti tą patį metodą skaičiuojant priverstinį kainų sumažinimą ir dempingą. Atliekamų skaičiavimų tikslas yra visiškai skirtingas; mažiausių dempingo kainų sandorių apskaičiavimas buvo reikalingas norint apskaičiuoti dempingo skirtumą nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems Indijos gamintojams, o priverstinio kainų mažinimo skaičiavimai buvo atlikti ne kokiai nors tiksliai ribai nustatyti, bet siekiant išnagrinėti importo dempingo kainomis poveikį kainoms, kaip reikalaujama pagrindinio reglamento 3 straipsnio 3 dalyje. Todėl šis teiginys atmestas. |
| --- | --- |

(87)

Komisija nesupranta, kodėl ji turėtų taikyti tą patį metodą skaičiuojant priverstinį kainų sumažinimą ir dempingą. Atliekamų skaičiavimų tikslas yra visiškai skirtingas; mažiausių dempingo kainų sandorių apskaičiavimas buvo reikalingas norint apskaičiuoti dempingo skirtumą nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems Indijos gamintojams, o priverstinio kainų mažinimo skaičiavimai buvo atlikti ne kokiai nors tiksliai ribai nustatyti, bet siekiant išnagrinėti importo dempingo kainomis poveikį kainoms, kaip reikalaujama pagrindinio reglamento 3 straipsnio 3 dalyje. Todėl šis teiginys atmestas.

5.5.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

| (88) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei. Žalos rodikliai grindžiami konkrečiais duomenimis, kuriuos pateikė du bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai, skundo pateikėjai šioje byloje, kurie reprezentavo didžiąją dalį visos Sąjungos gamybos tiriamojo laikotarpio metu. Pagal skundo pateikėjo turimus duomenis, susijusius su visais Sąjungos gamintojais, buvo išnagrinėti šie rodikliai: Sąjungos suvartojimas, rinkos dalis, gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, užimtumas ir našumas. Kaip paaiškinta 60 konstatuojamojoje dalyje, siekiant apsaugoti duomenų konfidencialumą dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų visos vertės išreiškiamos intervalais. |
| --- | --- |

(88)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei. Žalos rodikliai grindžiami konkrečiais duomenimis, kuriuos pateikė du bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai, skundo pateikėjai šioje byloje, kurie reprezentavo didžiąją dalį visos Sąjungos gamybos tiriamojo laikotarpio metu. Pagal skundo pateikėjo turimus duomenis, susijusius su visais Sąjungos gamintojais, buvo išnagrinėti šie rodikliai: Sąjungos suvartojimas, rinkos dalis, gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, užimtumas ir našumas. Kaip paaiškinta 60 konstatuojamojoje dalyje, siekiant apsaugoti duomenų konfidencialumą dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų visos vertės išreiškiamos intervalais.

| (89) | Žalos rodikliai yra šie: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo, vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą. |
| --- | --- |

(89)

Žalos rodikliai yra šie: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo, vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

| (90) | Viena suinteresuotoji šalis kritikavo tai, kad buvo atsižvelgta tik į kai kuriuos FerroAtlantica duomenis, susijusius su makroekonominiais rodikliais (pardavimo apimtis ir rinkos dalis, gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas, užimtumas ir našumas), bet ne į susijusius su likusiais mikroekonominiais rodikliais. Šis teiginys atmetamas, nes Ferroatlantica nebendradarbiavo, todėl Komisija neturėjo mikroekonominių rodiklių duomenų iš šios bendrovės. |
| --- | --- |

(90)

Viena suinteresuotoji šalis kritikavo tai, kad buvo atsižvelgta tik į kai kuriuos FerroAtlantica duomenis, susijusius su makroekonominiais rodikliais (pardavimo apimtis ir rinkos dalis, gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas, užimtumas ir našumas), bet ne į susijusius su likusiais mikroekonominiais rodikliais. Šis teiginys atmetamas, nes Ferroatlantica nebendradarbiavo, todėl Komisija neturėjo mikroekonominių rodiklių duomenų iš šios bendrovės.

FerroAtlantica

Ferroatlantica

5.5.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

| (91) | Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  4 lentelė


  Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas (metrinėmis tonomis) | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos apimtis | 231 000 – 307 000 | 280 000 – 372 000 | 227 000 – 301 000 | 213 000 – 282 000 |
| Indeksas | 100 | 121 | 98 | 92 |
| Gamybos pajėgumai | 326 000 – 432 000 | 404 000 – 536 000 | 403 000 – 535 000 | 403 000 – 534 000 |
| Indeksas | 100 | 124 | 124 | 124 |
| Pajėgumų naudojimas | 70 % – 90 % | 60 % – 80 % | 50 % – 70 % | 50 % – 60 % |
| Indeksas | 100 | 98 | 79 | 74 |
| Šaltinis: | klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjų pateiktas apskaičiavimas dėl nebendradarbiaujančių bendrovių duomenų. |

(91)

Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

4 lentelė

4 lentelė

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas (metrinėmis tonomis)

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas (metrinėmis tonomis)

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Tiriamasis laikotarpis

Gamybos apimtis

231 000 – 307 000

280 000 – 372 000

227 000 – 301 000

213 000 – 282 000

Indeksas

Indeksas

100

100

121

121

98

98

92

92

Gamybos pajėgumai

326 000 – 432 000

404 000 – 536 000

403 000 – 535 000

403 000 – 534 000

Indeksas

Indeksas

100

100

124

124

124

124

124

124

Pajėgumų naudojimas

70 % – 90 %

60 % – 80 %

50 % – 70 %

50 % – 60 %

Indeksas

Indeksas

100

100

98

98

79

79

74

74

Šaltinis:

Šaltinis:

klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjų pateiktas apskaičiavimas dėl nebendradarbiaujančių bendrovių duomenų.

| (92) | Gamybos apimtis 2013 m. ir per TL buvo mažesnė nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje. 2012 m. gamyba buvo didžiausia. Dėl Sąjungos pramonės dalies sprendimo Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai apskritai išaugo 2012 m., palyginti su 2011 m., o vėliau išliko beveik tokie pat. Todėl pajėgumų naudojimas gerokai sumažėjo. |
| --- | --- |

(92)

Gamybos apimtis 2013 m. ir per TL buvo mažesnė nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje. 2012 m. gamyba buvo didžiausia. Dėl Sąjungos pramonės dalies sprendimo Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai apskritai išaugo 2012 m., palyginti su 2011 m., o vėliau išliko beveik tokie pat. Todėl pajėgumų naudojimas gerokai sumažėjo.

5.5.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

| (93) | Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  5 lentelė


  Importo apimtis (metrinėmis tonomis) ir rinkos dalis | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis | 198 000 – 263 000 | 218 000 – 289 000 | 212 000 – 281 000 | 189 000 – 251 000 |
| Indeksas | 100 | 110 | 107 | 96 |
| Rinkos dalis | 21 % – 28 % | 24 % – 32 % | 24 % – 32 % | 22 % – 29 % |
| Indeksas | 100 | 117 | 116 | 107 |
| Šaltinis: | klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjų pateiktas apskaičiavimas dėl nebendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų duomenų. |

(93)

Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

5 lentelė

5 lentelė

Importo apimtis (metrinėmis tonomis) ir rinkos dalis

Importo apimtis (metrinėmis tonomis) ir rinkos dalis

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Tiriamasis laikotarpis

Pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis

198 000 – 263 000

218 000 – 289 000

212 000 – 281 000

189 000 – 251 000

Indeksas

Indeksas

100

100

110

110

107

107

96

96

Rinkos dalis

21 % – 28 %

24 % – 32 %

24 % – 32 %

22 % – 29 %

Indeksas

Indeksas

100

100

117

117

116

116

107

107

Šaltinis:

Šaltinis:

klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjų pateiktas apskaičiavimas dėl nebendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų duomenų.

| (94) | Pardavimo apimtis 2012 m. padidėjo, palyginti su 2011 m., o 2013 m. sumažėjo. Pardavimo apimtis per TL buvo mažesnė nei 2011 m. 2012 m. pardavimas buvo didžiausias. Tačiau, kadangi pardavimo sumažėjimas buvo santykinai mažesnis nei suvartojimo nuosmukis, rinkos dalis didėjo ir per TL buvo didesnė, palyginti su 2011 m. |
| --- | --- |

(94)

Pardavimo apimtis 2012 m. padidėjo, palyginti su 2011 m., o 2013 m. sumažėjo. Pardavimo apimtis per TL buvo mažesnė nei 2011 m. 2012 m. pardavimas buvo didžiausias. Tačiau, kadangi pardavimo sumažėjimas buvo santykinai mažesnis nei suvartojimo nuosmukis, rinkos dalis didėjo ir per TL buvo didesnė, palyginti su 2011 m.

5.5.3.   Augimas

Augimas

| (95) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės augimas nebuvo registruotas, tačiau sudėtingame sumažėjusio vartojimo kontekste ji sugebėjo išlaikyti savo rinkos dalį. |
| --- | --- |

(95)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės augimas nebuvo registruotas, tačiau sudėtingame sumažėjusio vartojimo kontekste ji sugebėjo išlaikyti savo rinkos dalį.

5.5.4.   Užimtumas ir našumas

Užimtumas ir našumas

| (96) | Užimtumo ir našumo raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

  6 lentelė


  Užimtumas ir našumas | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojų skaičius | 339 – 449 | 403 – 535 | 342 – 453 | 295 – 392 |
| Indeksas | 100 | 119 | 101 | 87 |
| Našumas (metrinėmis tonomis darbuotojui) | 629 – 834 | 640 – 848 | 612 – 811 | 663 – 879 |
| Indeksas | 100 | 102 | 97 | 105 |
| Šaltinis: | klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjų pateiktas apskaičiavimas dėl nebendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų duomenų. |

(96)

Užimtumo ir našumo raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

6 lentelė

6 lentelė

Užimtumas ir našumas

Užimtumas ir našumas

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Tiriamasis laikotarpis

Darbuotojų skaičius

339 – 449

403 – 535

342 – 453

295 – 392

Indeksas

Indeksas

100

100

119

119

101

101

87

87

Našumas (metrinėmis tonomis darbuotojui)

629 – 834

640 – 848

612 – 811

663 – 879

Indeksas

Indeksas

100

100

102

102

97

97

105

105

Šaltinis:

Šaltinis:

klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjų pateiktas apskaičiavimas dėl nebendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų duomenų.

| (97) | Darbuotojų skaičius 2012 m. padidėjo, o vėliau sumažėjo. Našumas, matuojamas produkcijos vienetais vienam darbuotojui, svyravo ir per TL buvo didesnis nei 2011 m. |
| --- | --- |

(97)

Darbuotojų skaičius 2012 m. padidėjo, o vėliau sumažėjo. Našumas, matuojamas produkcijos vienetais vienam darbuotojui, svyravo ir per TL buvo didesnis nei 2011 m.

5.5.5.   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo

Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo

| (98) | Visi dempingo skirtumai yra didesni už de minimis lygį, o vieno iš eksportuojančių gamintojų jie yra gerokai didesni. Atsižvelgiant į importo iš Indijos apimtį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų dydžio poveikis Sąjungos pramonei nebuvo nereikšmingas. |
| --- | --- |

(98)

Visi dempingo skirtumai yra didesni už de minimis lygį, o vieno iš eksportuojančių gamintojų jie yra gerokai didesni. Atsižvelgiant į importo iš Indijos apimtį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų dydžio poveikis Sąjungos pramonei nebuvo nereikšmingas.

de minimis

| (99) | Antidempingo priemonės, taikomos importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos ir Kazachstano kilmės silikomanganui, nustojo galioti 2012 m. Nebuvo prašymo pradėti priemonių galiojimo termino peržiūrą. Nėra jokių požymių, kad Sąjungos pramonė neatsigavo nuo ankstesnio dempingo poveikio iki tol, kol prasidėjo dempingas iš Indijos. |
| --- | --- |

(99)

Antidempingo priemonės, taikomos importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos ir Kazachstano kilmės silikomanganui, nustojo galioti 2012 m. Nebuvo prašymo pradėti priemonių galiojimo termino peržiūrą. Nėra jokių požymių, kad Sąjungos pramonė neatsigavo nuo ankstesnio dempingo poveikio iki tol, kol prasidėjo dempingas iš Indijos.

5.5.6.   Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai

Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai

| (100) | Bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų vidutinių vieneto pardavimo nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje svertinės kainos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  7 lentelė


  Pardavimo kainos Sąjungoje | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė vieneto pardavimo kaina Sąjungoje (EUR už metrinę toną) | 800 – 1 100 | 800 – 1 000 | 700 – 900 | 600 – 900 |
| Indeksas | 100 | 96 | 86 | 80 |
| Vieneto gamybos sąnaudos | 900 – 1 300 | 800 – 1 100 | 800 – 1 000 | 800 – 1 100 |
| Indeksas | 100 | 87 | 83 | 85 |
| Šaltinis: | klausimyno atsakymai. |

(100)

Bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų vidutinių vieneto pardavimo nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje svertinės kainos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

7 lentelė

7 lentelė

Pardavimo kainos Sąjungoje

Pardavimo kainos Sąjungoje

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Tiriamasis laikotarpis

Vidutinė vieneto pardavimo kaina Sąjungoje (EUR už metrinę toną)

800 – 1 100

800 – 1 000

700 – 900

600 – 900

Indeksas

Indeksas

100

100

96

96

86

86

80

80

Vieneto gamybos sąnaudos

900 – 1 300

800 – 1 100

800 – 1 000

800 – 1 100

Indeksas

Indeksas

100

100

87

87

83

83

85

85

Šaltinis:

Šaltinis:

klausimyno atsakymai.

| (101) | Vidutinė dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų vieneto pardavimo kaina mažėjo kiekvienais metais. |
| --- | --- |

(101)

Vidutinė dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų vieneto pardavimo kaina mažėjo kiekvienais metais.

| (102) | Gamybos sąnaudos sumažėjo, daugiausia dėl mažesnės dviejų pagrindinių gamybos sąnaudų veiksnių – mangano rūdos ir elektros energijos kainos. |
| --- | --- |

(102)

Gamybos sąnaudos sumažėjo, daugiausia dėl mažesnės dviejų pagrindinių gamybos sąnaudų veiksnių – mangano rūdos ir elektros energijos kainos.

5.5.7.   Darbo sąnaudos

Darbo sąnaudos

| (103) | Dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  8 lentelė


  Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos (EUR) | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos | 24 800 – 32 900 | 24 400 – 32 300 | 26 600 – 35 200 | 30 700 – 40 700 |
| Indeksas | 100 | 98 | 107 | 124 |
| Šaltinis: | klausimyno atsakymai. |

(103)

Dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

8 lentelė

8 lentelė

Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos (EUR)

Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos (EUR)

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Tiriamasis laikotarpis

Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos

24 800 – 32 900

24 400 – 32 300

26 600 – 35 200

30 700 – 40 700

Indeksas

Indeksas

100

100

98

98

107

107

124

124

Šaltinis:

Šaltinis:

klausimyno atsakymai.

| (104) | Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui apskaičiuojamos padalijant dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų bendras darbo sąnaudas per tam tikrą laikotarpį iš bendro darbuotojų skaičiaus per tą patį laikotarpį. Bendros darbo sąnaudos 2012 ir 2013 m. didėjo, tačiau tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo beveik iki 2011 m. lygio. Darbuotojų skaičius per tuos metus sumažėjo labiau (santykinai) nei darbo sąnaudos. Todėl vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui padidėjo. |
| --- | --- |

(104)

Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui apskaičiuojamos padalijant dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų bendras darbo sąnaudas per tam tikrą laikotarpį iš bendro darbuotojų skaičiaus per tą patį laikotarpį. Bendros darbo sąnaudos 2012 ir 2013 m. didėjo, tačiau tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo beveik iki 2011 m. lygio. Darbuotojų skaičius per tuos metus sumažėjo labiau (santykinai) nei darbo sąnaudos. Todėl vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui padidėjo.

5.5.8.   Atsargos

Atsargos

| (105) | Dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  9 lentelė


  Atsargos | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikotarpio pabaigos atsargos (metrinėmis tonomis) | 8 000 – 10 700 | 13 300 – 17 600 | 15 900 – 21 100 | 10 900 – 14 500 |
| Indeksas | 100 | 165 | 198 | 136 |
| Laikotarpio pabaigos atsargos kaip gamybos procentinė dalis | 10 % | 12 % | 19 % | 13 % |
| Indeksas | 100 | 124 | 189 | 130 |
| Šaltinis: | klausimyno atsakymai. |

(105)

Dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

9 lentelė

9 lentelė

Atsargos

Atsargos

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Tiriamasis laikotarpis

Laikotarpio pabaigos atsargos (metrinėmis tonomis)

8 000 – 10 700

13 300 – 17 600

15 900 – 21 100

10 900 – 14 500

Indeksas

Indeksas

100

100

165

165

198

198

136

136

Laikotarpio pabaigos atsargos kaip gamybos procentinė dalis

10 %

12 %

19 %

13 %

Indeksas

Indeksas

100

100

124

124

189

189

130

130

Šaltinis:

Šaltinis:

klausimyno atsakymai.

| (106) | Atsargų lygis 2012 ir 2013 m. padidėjo, o per TL sumažėjo, tačiau vis dar viršijo 2011 m. lygį. Tą patį galima pasakyti apie santykį tarp atsargų ir gamybos. |
| --- | --- |

(106)

Atsargų lygis 2012 ir 2013 m. padidėjo, o per TL sumažėjo, tačiau vis dar viršijo 2011 m. lygį. Tą patį galima pasakyti apie santykį tarp atsargų ir gamybos.

5.5.9.   Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (107) | Dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  10 lentelė


  Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos %) | – 10 % – – 8 % | – 3 % – – 1 % | – 6 % – – 4 % | – 8 % – – 6 % |
| Indeksas | 100 | 843 | 194 | 124 |
| Pinigų srautas (tūkst. EUR) | – 2 700 | – 4 300 – – 5 800 | – 1 700 – – 2 300 | – 4 300 – – 5 800 |
| Indeksas | 100 | 46 | 115 | 45 |
| Investicijos (tūkst. EUR) | 27 000 – 36 000 | 24 000 – 32 000 | 23 000 – 30 000 | 24 000 – 32 000 |
| Indeksas | 100 | 89 | 82 | 89 |
| Investicijų grąža | – 33 % – – 45 % | – 5 % – – 7 %- | – 17 % – – 23 % | – 21 % – – 29 % |
| Indeksas | 100 | 664 | 198 | 157 |
| Šaltinis: | klausimyno atsakymai. |

(107)

Dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

10 lentelė

10 lentelė

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Tiriamasis laikotarpis

Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos %)

– 10 % – – 8 %

– 3 % – – 1 %

– 6 % – – 4 %

– 8 % – – 6 %

Indeksas

Indeksas

100

100

843

843

194

194

124

124

Pinigų srautas (tūkst. EUR)

– 2 700

– 4 300 – – 5 800

– 1 700 – – 2 300

– 4 300 – – 5 800

Indeksas

Indeksas

100

100

46

46

115

115

45

45

Investicijos (tūkst. EUR)

27 000 – 36 000

24 000 – 32 000

23 000 – 30 000

24 000 – 32 000

Indeksas

Indeksas

100

100

89

89

82

82

89

89

Investicijų grąža

– 33 % – – 45 %

– 5 % – – 7 %-

– 17 % – – 23 %

– 21 % – – 29 %

Indeksas

Indeksas

100

100

664

664

198

198

157

157

Šaltinis:

Šaltinis:

klausimyno atsakymai.

| (108) | Komisija dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant silikomanganą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškusi tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Visą svarstomąjį laikotarpį pelningumas buvo neigiamas. Mažiausias buvo 2011 metais. Padėtis pradėjo gerėti 2012 m., bet vėl pablogėjo kitais metais ir tiriamuoju laikotarpiu. Tiriamuoju laikotarpiu padėtis kiek pagerėjo, palyginti su 2011 m. |
| --- | --- |

(108)

Komisija dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant silikomanganą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškusi tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Visą svarstomąjį laikotarpį pelningumas buvo neigiamas. Mažiausias buvo 2011 metais. Padėtis pradėjo gerėti 2012 m., bet vėl pablogėjo kitais metais ir tiriamuoju laikotarpiu. Tiriamuoju laikotarpiu padėtis kiek pagerėjo, palyginti su 2011 m.

| (109) | Pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų gebėjimas patiems finansuoti savo veiklą. Pinigų srautas yra ciklinis, jis mažėjo 2012 ir 2013 m. ir per TL vėl sumažėjo. |
| --- | --- |

(109)

Pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų gebėjimas patiems finansuoti savo veiklą. Pinigų srautas yra ciklinis, jis mažėjo 2012 ir 2013 m. ir per TL vėl sumažėjo.

| (110) | Investicijų lygis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo. |
| --- | --- |

(110)

Investicijų lygis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo.

| (111) | Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Kadangi investicijų lygis sumažėjo, investicijų grąža (visada neigiamas dydis, nes dvi bendradarbiaujančios bendrovės buvo nuostolingos) nagrinėjamuoju laikotarpiu pagerėjo. |
| --- | --- |

(111)

Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Kadangi investicijų lygis sumažėjo, investicijų grąža (visada neigiamas dydis, nes dvi bendradarbiaujančios bendrovės buvo nuostolingos) nagrinėjamuoju laikotarpiu pagerėjo.

5.6.   Išvada dėl žalos

Išvada dėl žalos

| (112) | Veiksniai, pavyzdžiui, gamybos apimties, pajėgumų naudojimo ir pardavimo apimties ir kainų raida, rodo aiškią neigiamą tendenciją visai Sąjungos pramonei. |
| --- | --- |

(112)

Veiksniai, pavyzdžiui, gamybos apimties, pajėgumų naudojimo ir pardavimo apimties ir kainų raida, rodo aiškią neigiamą tendenciją visai Sąjungos pramonei.

| (113) | Kalbant apie du bendradarbiaujančius Sąjungos gamintojus, rodikliai rodo, kad jie dirbo nuostolingai per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Jų pardavimo kainos ir silikomangano apimtis nuolat mažėjo ir tai nebuvo tinkamai kompensuota atitinkamai mažėjant gamybos sąnaudoms. Kiti rodikliai, pavyzdžiui, pinigų srautas ir investicijų grąža per nagrinėjamąjį laikotarpį taip pat buvo neigiami arba mažėjo. |
| --- | --- |

(113)

Kalbant apie du bendradarbiaujančius Sąjungos gamintojus, rodikliai rodo, kad jie dirbo nuostolingai per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Jų pardavimo kainos ir silikomangano apimtis nuolat mažėjo ir tai nebuvo tinkamai kompensuota atitinkamai mažėjant gamybos sąnaudoms. Kiti rodikliai, pavyzdžiui, pinigų srautas ir investicijų grąža per nagrinėjamąjį laikotarpį taip pat buvo neigiami arba mažėjo.

| (114) | Remdamasi pirmiau pateiktomis išvadomis dėl dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų, Komisija priėjo prie išvados, kad didžiajai daliai Sąjungos pramonės padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta 3 straipsnio 1 dalyje, po to, kai buvo įvertinti visi svarbūs ekonominiai veiksniai ir rodikliai, turintys įtakos pramonės būklei, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(114)

Remdamasi pirmiau pateiktomis išvadomis dėl dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų, Komisija priėjo prie išvados, kad didžiajai daliai Sąjungos pramonės padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta 3 straipsnio 1 dalyje, po to, kai buvo įvertinti visi svarbūs ekonominiai veiksniai ir rodikliai, turintys įtakos pramonės būklei, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

| (115) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad net ir įvertinus tik ekonominius dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų rodiklius, jų ekonominiai rodikliai nerodo, kad buvo padaryta materialinė žala. Jos pabrėžė, kad, net jei bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis sumažėjo vertinant absoliučiais skaičiais, ji padidėjo vertinant rinkos dalimi. Jos mano, kad tai yra teigiamas pokytis, atsižvelgiant į silikomangano paklausos mažėjimą. Jos pabrėžė, kad, net jei Sąjungos gamintojai patyrė nuostolių per nagrinėjamąjį laikotarpį, jų padėtis gerėjo nuo 2012 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos. Jos tai laiko papildoma teigiama raida. |
| --- | --- |

(115)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad net ir įvertinus tik ekonominius dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų rodiklius, jų ekonominiai rodikliai nerodo, kad buvo padaryta materialinė žala. Jos pabrėžė, kad, net jei bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis sumažėjo vertinant absoliučiais skaičiais, ji padidėjo vertinant rinkos dalimi. Jos mano, kad tai yra teigiamas pokytis, atsižvelgiant į silikomangano paklausos mažėjimą. Jos pabrėžė, kad, net jei Sąjungos gamintojai patyrė nuostolių per nagrinėjamąjį laikotarpį, jų padėtis gerėjo nuo 2012 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos. Jos tai laiko papildoma teigiama raida.

| (116) | Komisija sutinka, kad ne visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, turintys įtakos pramonės būklei, rodo neigiamas tendencijas. Tačiau reikia konstatuoti, kad daugelis ekonominių ir finansinių rodiklių rodo neigiamą dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų padėtį. Todėl Komisija šį teiginį atmetė. |
| --- | --- |

(116)

Komisija sutinka, kad ne visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, turintys įtakos pramonės būklei, rodo neigiamas tendencijas. Tačiau reikia konstatuoti, kad daugelis ekonominių ir finansinių rodiklių rodo neigiamą dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų padėtį. Todėl Komisija šį teiginį atmetė.

| (117) | Skundo pateikėjas teigė, kad remdamasi 3 straipsnio 5 dalimi Komisija tariamai pripažino, kad importas dempingo kaina iš tikrųjų padarė materialinę žalą. |
| --- | --- |

(117)

Skundo pateikėjas teigė, kad remdamasi 3 straipsnio 5 dalimi Komisija tariamai pripažino, kad importas dempingo kaina iš tikrųjų padarė materialinę žalą.

| (118) | Tačiau Komisija padarė kitokią išvadą. Komisija pirmiausia nusprendė, kad didžioji dalis Sąjungos pramonės patyrė materialinę žalą, nenurodydama galimų žalos priežasčių. Todėl pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį Komisija nagrinėjo, ar importas iš Indijos dempingo kaina Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą. |
| --- | --- |

(118)

Tačiau Komisija padarė kitokią išvadą. Komisija pirmiausia nusprendė, kad didžioji dalis Sąjungos pramonės patyrė materialinę žalą, nenurodydama galimų žalos priežasčių. Todėl pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį Komisija nagrinėjo, ar importas iš Indijos dempingo kaina Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą.

| (119) | Skundo pateikėjo argumentas, kad, jeigu byloje įvertinti visi svarbūs ekonominiai veiksniai ir rodikliai, turintys įtakos pramonės būklei, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje, leidžia daryti išvadą, kad Sąjungos pramonė patyrė žalą, reiškia ir tai, kad žala yra sukelta importo dempingo kainomis, yra klaidinga pagrindinio reglamento interpretacija. Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje, viena iš sąlygų, kurias reikia įvykdyti, kad būtų nustatytas antidempingo muitas, yra tai, kad turi būti akivaizdu, kad importas dempingo kaina sukelia žalą. Tam reikia visos priežastinio ryšio analizės, o ne vien prielaidos, kaip teigia skundo teikėjas. Tokia analizė yra pateikta 6 skirsnyje. |
| --- | --- |

(119)

Skundo pateikėjo argumentas, kad, jeigu byloje įvertinti visi svarbūs ekonominiai veiksniai ir rodikliai, turintys įtakos pramonės būklei, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje, leidžia daryti išvadą, kad Sąjungos pramonė patyrė žalą, reiškia ir tai, kad žala yra sukelta importo dempingo kainomis, yra klaidinga pagrindinio reglamento interpretacija. Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje, viena iš sąlygų, kurias reikia įvykdyti, kad būtų nustatytas antidempingo muitas, yra tai, kad turi būti akivaizdu, kad importas dempingo kaina sukelia žalą. Tam reikia visos priežastinio ryšio analizės, o ne vien prielaidos, kaip teigia skundo teikėjas. Tokia analizė yra pateikta 6 skirsnyje.

6.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

PRIEŽASTINIS RYŠYS

| (120) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį Komisija nagrinėjo, ar dėl importo iš Indijos dempingo kaina Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. |
| --- | --- |

(120)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį Komisija nagrinėjo, ar dėl importo iš Indijos dempingo kaina Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala.

6.1.   Importo iš Indijos dempingo kaina poveikis

Importo iš Indijos dempingo kaina poveikis

| (121) | Komisija nenustatė dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų ekonominės padėties blogėjimo ir importo dempingo kaina iš Indijos didėjimo koreliacijos laiko atžvilgiu. Importo apimtis iš Indijos padidėjo 2012 m., palyginti su 2011 m., tačiau po to sumažėjo (žr. 11 lentelę), tiek absoliučiais dydžiais, tiek ir santykinai palyginus su gamyba arba vartojimu Sąjungoje. Tai rodo atvirkštinę tendenciją, palyginti su dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų padėtimi, kai jie patyrė didžiausių nuostolių 2011 m. (kai importo iš Indijos apimtis buvo mažiausia, tiek absoliučiais dydžiais, tiek ir santykinai palyginus su gamyba ir vartojimu), o mažiausi nuostoliai buvo 2012 m. (kai importo iš Indijos apimtis buvo didžiausia, vėl tiek absoliučiais dydžiais, tiek ir santykinai palyginus su gamyba ir vartojimu). Be to, per tiriamąjį laikotarpį dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų finansinė padėtis pablogėjo, bet importo iš Indijos apimtis sumažėjo, tiek absoliučiais dydžiais, tiek ir santykinai palyginus su gamyba ir vartojimu, palyginti su 2013 m.

  11 lentelė


  Importo apimtis (metrinėmis tonomis), rinkos dalis ir pelningumas | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis | 198 000 – 263 000 | 218 000 – 289 000 | 212 000 – 281 000 | 189 000 – 251 000 |
| Indeksas | 100 | 110 | 107 | 96 |
| Importo iš Indijos apimtis | 174 000 – 231 000 | 237 000 – 314 000 | 226 000 – 299 000 | 195 000 – 259 000 |
| Indeksas | 100 | 136 | 130 | 112 |
| Sąjungos pramonės rinkos dalis | 21 % – 28 % | 24 % – 32 % | 24 % – 32 % | 22 % – 29 % |
| Indeksas | 100 | 117 | 116 | 107 |
| Importo iš Indijos rinkos dalis | 18 % – 24 % | 26 % – 35 % | 26 % – 34 % | 23 % – 30 % |
| Indeksas | 100 | 145 | 140 | 126 |
| Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos %) | – 10 % – – 8 % | – 3 % – – 1 % | – 6 % – – 4 % | – 8 % – – 6 % |
| Indeksas | 100 | 843 | 194 | 124 |
| Šaltinis: | Eurostato duomenys kartu su informacija apie „nenurodytą“ importo dalį, klausimyno atsakymai. |

(121)

Komisija nenustatė dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų ekonominės padėties blogėjimo ir importo dempingo kaina iš Indijos didėjimo koreliacijos laiko atžvilgiu. Importo apimtis iš Indijos padidėjo 2012 m., palyginti su 2011 m., tačiau po to sumažėjo (žr. 11 lentelę), tiek absoliučiais dydžiais, tiek ir santykinai palyginus su gamyba arba vartojimu Sąjungoje. Tai rodo atvirkštinę tendenciją, palyginti su dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų padėtimi, kai jie patyrė didžiausių nuostolių 2011 m. (kai importo iš Indijos apimtis buvo mažiausia, tiek absoliučiais dydžiais, tiek ir santykinai palyginus su gamyba ir vartojimu), o mažiausi nuostoliai buvo 2012 m. (kai importo iš Indijos apimtis buvo didžiausia, vėl tiek absoliučiais dydžiais, tiek ir santykinai palyginus su gamyba ir vartojimu). Be to, per tiriamąjį laikotarpį dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų finansinė padėtis pablogėjo, bet importo iš Indijos apimtis sumažėjo, tiek absoliučiais dydžiais, tiek ir santykinai palyginus su gamyba ir vartojimu, palyginti su 2013 m.

11 lentelė

11 lentelė

Importo apimtis (metrinėmis tonomis), rinkos dalis ir pelningumas

Importo apimtis (metrinėmis tonomis), rinkos dalis ir pelningumas

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Tiriamasis laikotarpis

Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis

198 000 – 263 000

218 000 – 289 000

212 000 – 281 000

189 000 – 251 000

Indeksas

Indeksas

100

100

110

110

107

107

96

96

Importo iš Indijos apimtis

174 000 – 231 000

237 000 – 314 000

226 000 – 299 000

195 000 – 259 000

Indeksas

Indeksas

100

100

136

136

130

130

112

112

Sąjungos pramonės rinkos dalis

21 % – 28 %

24 % – 32 %

24 % – 32 %

22 % – 29 %

Indeksas

Indeksas

100

100

117

117

116

116

107

107

Importo iš Indijos rinkos dalis

18 % – 24 %

26 % – 35 %

26 % – 34 %

23 % – 30 %

Indeksas

Indeksas

100

100

145

145

140

140

126

126

Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos %)

– 10 % – – 8 %

– 3 % – – 1 %

– 6 % – – 4 %

– 8 % – – 6 %

Indeksas

Indeksas

100

100

843

843

194

194

124

124

Šaltinis:

Šaltinis:

Eurostato duomenys kartu su informacija apie „nenurodytą“ importo dalį, klausimyno atsakymai.

| (122) | Skundo pateikėjas atvirkštinio ryšio tarp dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų importo apimties ir pelningumo tendenciją paaiškino, kaip nurodyta toliau. Dėl išskirtinių energijos sąnaudų vienoje valstybėje narėje 2011 m. vieno Sąjungos gamintojo nuostoliai 2011 m. buvo didesni nei 2012 m., kai energijos sąnaudos sumažėjo. Nesant tokios išskirtinių energijos sąnaudų 2011 m., tendencijos rodytų, kad didžiausius nuostolius du bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai patyrė per tiriamąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

(122)

Skundo pateikėjas atvirkštinio ryšio tarp dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų importo apimties ir pelningumo tendenciją paaiškino, kaip nurodyta toliau. Dėl išskirtinių energijos sąnaudų vienoje valstybėje narėje 2011 m. vieno Sąjungos gamintojo nuostoliai 2011 m. buvo didesni nei 2012 m., kai energijos sąnaudos sumažėjo. Nesant tokios išskirtinių energijos sąnaudų 2011 m., tendencijos rodytų, kad didžiausius nuostolius du bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai patyrė per tiriamąjį laikotarpį.

| (123) | Komisija sutiko, kad 2011 m. vienas iš dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų turėjo itin dideles energijos sąnaudas. Tačiau netgi pakoregavus gamybos sąnaudas ir pelningumą, atvirkštinės priklausomybės tendencija išlieka tokia pati. Didžiausi dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų nuostoliai (per TL) sutapo su mažesne importo iš Indijos apimtimi, tiek absoliučiais dydžiais, tiek ir santykinai palyginus su gamyba arba vartojimu Sąjungoje. |
| --- | --- |

(123)

Komisija sutiko, kad 2011 m. vienas iš dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų turėjo itin dideles energijos sąnaudas. Tačiau netgi pakoregavus gamybos sąnaudas ir pelningumą, atvirkštinės priklausomybės tendencija išlieka tokia pati. Didžiausi dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų nuostoliai (per TL) sutapo su mažesne importo iš Indijos apimtimi, tiek absoliučiais dydžiais, tiek ir santykinai palyginus su gamyba arba vartojimu Sąjungoje.

| (124) | Be to, skundo pateikėjas teigė, kad kasmetinė analizė (t. y. importo dempingo kaina raidos, palyginti su veiklos rezultatais kasmet) buvo netiksli prekių rinkoje, ir pasiūlė analizę grįsti tendencijomis nuo 2011 m. ir vėliau tiriamuoju laikotarpiu bei pasiūlė toliau nurodytą metodiką. Pirma, skundo pateikėjas apskaičiavo, ką jis laikė realiu silikomangano suvartojimu Sąjungoje, išreiškus procentine plieno gamybos Sąjungoje dalimi (darant prielaidą, kad pastovus silikomangano kiekis yra reikalingas tonai plieno pagaminti), ir nurodė, kad realus suvartojimas išliko palyginti stabilus per visą laikotarpį nuo 2011 m. sausio mėn. iki 2013 m. balandžio mėn. Antra, skundo pateikėjas apskaičiavo tariamą silikomangano Sąjungoje suvartojimą – vidaus gamyba plius importas ir minus eksportas tuo pačiu laikotarpiu, ir nurodė, kad tariamas vartojimas gerokai padidėjo dėl to, kad padidėjo importas iš Indijos. Trečia, skundo pateikėjas nurodė, kad skirtumas tarp realaus ir tariamo suvartojimo buvo Indijos importo atsargų kaupimas nuo 2011 m. iki 2013 m. balandžio mėn. Galiausiai skundo pateikėjas mano, kad perteklinių atsargų kaupimas Sąjungos rinkoje vyko nuo 2013 m. balandžio mėn. ir susidarė pasiūlos perteklius, dėl kurio daromas spaudimas mažinti kainas, net jei tuo pačiu metu importas iš Indijos sumažėjo. |
| --- | --- |

(124)

Be to, skundo pateikėjas teigė, kad kasmetinė analizė (t. y. importo dempingo kaina raidos, palyginti su veiklos rezultatais kasmet) buvo netiksli prekių rinkoje, ir pasiūlė analizę grįsti tendencijomis nuo 2011 m. ir vėliau tiriamuoju laikotarpiu bei pasiūlė toliau nurodytą metodiką. Pirma, skundo pateikėjas apskaičiavo, ką jis laikė realiu silikomangano suvartojimu Sąjungoje, išreiškus procentine plieno gamybos Sąjungoje dalimi (darant prielaidą, kad pastovus silikomangano kiekis yra reikalingas tonai plieno pagaminti), ir nurodė, kad realus suvartojimas išliko palyginti stabilus per visą laikotarpį nuo 2011 m. sausio mėn. iki 2013 m. balandžio mėn. Antra, skundo pateikėjas apskaičiavo tariamą silikomangano Sąjungoje suvartojimą – vidaus gamyba plius importas ir minus eksportas tuo pačiu laikotarpiu, ir nurodė, kad tariamas vartojimas gerokai padidėjo dėl to, kad padidėjo importas iš Indijos. Trečia, skundo pateikėjas nurodė, kad skirtumas tarp realaus ir tariamo suvartojimo buvo Indijos importo atsargų kaupimas nuo 2011 m. iki 2013 m. balandžio mėn. Galiausiai skundo pateikėjas mano, kad perteklinių atsargų kaupimas Sąjungos rinkoje vyko nuo 2013 m. balandžio mėn. ir susidarė pasiūlos perteklius, dėl kurio daromas spaudimas mažinti kainas, net jei tuo pačiu metu importas iš Indijos sumažėjo.

| (125) | Komisija apskaičiavo Sąjungos silikomangano suvartojimą kaip vidaus pardavimo ir importo sumą. Skundo pateikėjas nepaaiškino, kodėl šis metodas negali būti laikomas tiksliu. Sąjungos suvartojimas mažėjo per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, o tai atitiko pasaulinę silikomangano paklausos mažėjimo tendenciją. Komisija pažymėjo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo tiek dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimas, tiek importo iš visų trečiųjų šalių apimtis. Tačiau importas iš visų trečiųjų šalių buvo labiau paveiktas sumažėjusio vartojimo, o du bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai sugebėjo išlaikyti savo rinkos dalį. Be to, palyginti su importu iš visų trečiųjų šalių, Indijos importas padidėjo 2012 m. ir po to sumažėjo, o importas iš kitų trečiųjų šalių sumažėjo 2012 m. ir vėliau padidėjo. |
| --- | --- |

(125)

Komisija apskaičiavo Sąjungos silikomangano suvartojimą kaip vidaus pardavimo ir importo sumą. Skundo pateikėjas nepaaiškino, kodėl šis metodas negali būti laikomas tiksliu. Sąjungos suvartojimas mažėjo per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, o tai atitiko pasaulinę silikomangano paklausos mažėjimo tendenciją. Komisija pažymėjo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo tiek dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimas, tiek importo iš visų trečiųjų šalių apimtis. Tačiau importas iš visų trečiųjų šalių buvo labiau paveiktas sumažėjusio vartojimo, o du bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai sugebėjo išlaikyti savo rinkos dalį. Be to, palyginti su importu iš visų trečiųjų šalių, Indijos importas padidėjo 2012 m. ir po to sumažėjo, o importas iš kitų trečiųjų šalių sumažėjo 2012 m. ir vėliau padidėjo.

| (126) | Komisija mano, kad skundo pateikėjo teiginys apie didelio Indijos importo atsargų kaupimo poveikį nebuvo pakankamai pagrįstas. Nebuvo pateikta konkrečių silikomangano importo iš Indijos ir jo suvartojimo dinamikos laiko atžvilgiu statistinių duomenų. Taigi neįrodyta, kad spaudimas, darytas Sąjungos pardavimo apimčiai ir kainoms tiriamuoju laikotarpiu, buvo dėl importo iš Indijos poveikio per ankstesnius dvejus metus. |
| --- | --- |

(126)

Komisija mano, kad skundo pateikėjo teiginys apie didelio Indijos importo atsargų kaupimo poveikį nebuvo pakankamai pagrįstas. Nebuvo pateikta konkrečių silikomangano importo iš Indijos ir jo suvartojimo dinamikos laiko atžvilgiu statistinių duomenų. Taigi neįrodyta, kad spaudimas, darytas Sąjungos pardavimo apimčiai ir kainoms tiriamuoju laikotarpiu, buvo dėl importo iš Indijos poveikio per ankstesnius dvejus metus.

| (127) | Remiantis skundo pateikėjo pateikta informacija galima tik prieiti prie išvados, kad tikrasis silikomangano suvartojimas buvo mažesnis už tariamą suvartojimą nuo 2011 m. kovo mėn. iki 2012 m. kovo mėn. ir kad šis atsargų kaupimas būtų pasireiškęs rinkoje nuo 2012 m. kovo mėn. – mėnesio, po kurio realus suvartojimas buvo šiek tiek didesnis nei tariamas suvartojimas. Remiantis skundo pateikėjo pateiktu grafiku per 2015 m. gruodžio mėn. klausymą, perteklinės atsargos būtų buvusios įsisavintos nuo 2012 m. kovo mėn. iki 2013 m. rugsėjo mėn. ir nebūtų turėjusios poveikio tiriamuoju laikotarpiu (nuo 2013 m. spalio mėn. iki 2014 m. rugsėjo mėn.). Be to, bendra informacija neleidžia atskirti importo iš Indijos nuo importo iš kitų šalių. Todėl neaišku, koks būtų buvęs tariamai stambaus masto atsargų kaupimo šaltinis. Šaltinis galėjo būti ne tik importas iš Indijos, bet ir importas iš trečiųjų šalių ar net Sąjungos pramonė, kur didelis atsargų augimas buvo matomas nuo 2011 m. (žr. 9 lentelę). Be to, atsižvelgiant į silikomangano rinkos raidą nuo 2011 m. (mažėjantis vartojimas kartu su mažėjančiomis kainomis, galiojimo laikas yra trumpesnis nei vieneri metai), atrodo, kad buvo mažai racionalių komercinių motyvų tariamai stambaus masto atsargų kaupimui iki 2011 m. ir anksčiau, kad jos būtų išleistos į Sąjungos rinką 2013 m. pabaigoje ir 2014 m. (tiriamuoju laikotarpiu). Todėl teiginys, kad didelio masto importo iš Indijos atsargų kaupimas turėtų pakeisti importo apimčių per tiriamąjį laikotarpį interpretaciją, buvo atmestas. |
| --- | --- |

(127)

Remiantis skundo pateikėjo pateikta informacija galima tik prieiti prie išvados, kad tikrasis silikomangano suvartojimas buvo mažesnis už tariamą suvartojimą nuo 2011 m. kovo mėn. iki 2012 m. kovo mėn. ir kad šis atsargų kaupimas būtų pasireiškęs rinkoje nuo 2012 m. kovo mėn. – mėnesio, po kurio realus suvartojimas buvo šiek tiek didesnis nei tariamas suvartojimas. Remiantis skundo pateikėjo pateiktu grafiku per 2015 m. gruodžio mėn. klausymą, perteklinės atsargos būtų buvusios įsisavintos nuo 2012 m. kovo mėn. iki 2013 m. rugsėjo mėn. ir nebūtų turėjusios poveikio tiriamuoju laikotarpiu (nuo 2013 m. spalio mėn. iki 2014 m. rugsėjo mėn.). Be to, bendra informacija neleidžia atskirti importo iš Indijos nuo importo iš kitų šalių. Todėl neaišku, koks būtų buvęs tariamai stambaus masto atsargų kaupimo šaltinis. Šaltinis galėjo būti ne tik importas iš Indijos, bet ir importas iš trečiųjų šalių ar net Sąjungos pramonė, kur didelis atsargų augimas buvo matomas nuo 2011 m. (žr. 9 lentelę). Be to, atsižvelgiant į silikomangano rinkos raidą nuo 2011 m. (mažėjantis vartojimas kartu su mažėjančiomis kainomis, galiojimo laikas yra trumpesnis nei vieneri metai), atrodo, kad buvo mažai racionalių komercinių motyvų tariamai stambaus masto atsargų kaupimui iki 2011 m. ir anksčiau, kad jos būtų išleistos į Sąjungos rinką 2013 m. pabaigoje ir 2014 m. (tiriamuoju laikotarpiu). Todėl teiginys, kad didelio masto importo iš Indijos atsargų kaupimas turėtų pakeisti importo apimčių per tiriamąjį laikotarpį interpretaciją, buvo atmestas.

6.1.1.   Silikomanganas, kurio sudėtyje mažai mangano (ne daugiau kaip 50 %)

Silikomanganas, kurio sudėtyje mažai mangano (ne daugiau kaip 50 %)

| (128) | Savo informaciniame dokumente ir atskirame kreipimesi į visus žinomus importuotojus Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti informaciją apie importuojamą silikomanganą, kurio sudėtyje mažai mangano (50 % ir mažiau), kaip nagrinėjamojo produkto dalį, siekdama įvertinti tokio importo apimtį ir vidutinę kainą. Be to, buvo siekiama išsiaiškinti technines ir ekonomines galimybes naudoti žemos kokybės silikomanganą (kaip tokį arba po maišymo) ir jo poveikį Sąjungos rinkai. |
| --- | --- |

(128)

Savo informaciniame dokumente ir atskirame kreipimesi į visus žinomus importuotojus Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti informaciją apie importuojamą silikomanganą, kurio sudėtyje mažai mangano (50 % ir mažiau), kaip nagrinėjamojo produkto dalį, siekdama įvertinti tokio importo apimtį ir vidutinę kainą. Be to, buvo siekiama išsiaiškinti technines ir ekonomines galimybes naudoti žemos kokybės silikomanganą (kaip tokį arba po maišymo) ir jo poveikį Sąjungos rinkai.

| (129) | Komisija negavo jokių pastabų iš importuotojų, bet gavo pastabų iš kitų suinteresuotųjų šalių. |
| --- | --- |

(129)

Komisija negavo jokių pastabų iš importuotojų, bet gavo pastabų iš kitų suinteresuotųjų šalių.

| (130) | Vienas Indijos gamintojas teigė, kad mažai mangano turintis silikomanganas yra prastesnės kokybės produktas, kuris dėl to parduodamas mažesne kaina. Tačiau, jeigu kaina būtų koreguojama atsižvelgiant į mažesnį mangano kiekį, koreguota kaina visiškai atitiktų silikomangano kainos standartą. Ši suinteresuotoji šalis teigė, kad tokio standartų neatitinkančių silikomangano importo apimtis į Sąjungą yra maža ir todėl negali padaryti žalos Sąjungos pramonei. |
| --- | --- |

(130)

Vienas Indijos gamintojas teigė, kad mažai mangano turintis silikomanganas yra prastesnės kokybės produktas, kuris dėl to parduodamas mažesne kaina. Tačiau, jeigu kaina būtų koreguojama atsižvelgiant į mažesnį mangano kiekį, koreguota kaina visiškai atitiktų silikomangano kainos standartą. Ši suinteresuotoji šalis teigė, kad tokio standartų neatitinkančių silikomangano importo apimtis į Sąjungą yra maža ir todėl negali padaryti žalos Sąjungos pramonei.

| (131) | Kita grupė Indijos gamintojų teigė, kad žemos kokybės silikomanganas, o ne tik silikomanganas, kuriame Fe kiekis 72 % (paprastai iš Ukrainos), galėtų būti tiesiogiai naudojamas elektros lanko krosnyse arba galėtų būti maišomas su aukštesnės kokybės silikomanganu siekiant gauti standartinį produktą. Jie pažymėjo, kad techninių galimybių studija, pateikta skundo pateikėjo, savaime nereiškia, kad maišymas techniškai neįmanomas. Jie pripažino, kad maišymui reikia papildomų išlaidų, be ne tiek, kiek nurodo skundo pateikėjas. Jie sutiko, kad šios rūšies silikomanganas parduodamas mažesne kaina tikrai dėl mažo mangano kiekio, todėl kainų palyginimas su standartiniu silikomanganu turėtų būti atliktas po pro rata koregavimo, tas rodytų panašias kainas. |
| --- | --- |

(131)

Kita grupė Indijos gamintojų teigė, kad žemos kokybės silikomanganas, o ne tik silikomanganas, kuriame Fe kiekis 72 % (paprastai iš Ukrainos), galėtų būti tiesiogiai naudojamas elektros lanko krosnyse arba galėtų būti maišomas su aukštesnės kokybės silikomanganu siekiant gauti standartinį produktą. Jie pažymėjo, kad techninių galimybių studija, pateikta skundo pateikėjo, savaime nereiškia, kad maišymas techniškai neįmanomas. Jie pripažino, kad maišymui reikia papildomų išlaidų, be ne tiek, kiek nurodo skundo pateikėjas. Jie sutiko, kad šios rūšies silikomanganas parduodamas mažesne kaina tikrai dėl mažo mangano kiekio, todėl kainų palyginimas su standartiniu silikomanganu turėtų būti atliktas po pro rata koregavimo, tas rodytų panašias kainas.

pro rata

| (132) | Skundo pateikėjas teigė, kad žemos kokybės silikomanganas kaip toks Sąjungos plieno gamyklose nenaudojamas ir kad jų klientai nebūtų rizikavę naudodami įvairių klasių silikomanganą dėl su kokybe susijusių priežasčių. Skundo pateikėjas taip pat teigė, kad šis standarto neatitinkantis produktas yra laikinas reiškinys, dėl kurio nebuvo jiems nebuvo padaryta žalos. |
| --- | --- |

(132)

Skundo pateikėjas teigė, kad žemos kokybės silikomanganas kaip toks Sąjungos plieno gamyklose nenaudojamas ir kad jų klientai nebūtų rizikavę naudodami įvairių klasių silikomanganą dėl su kokybe susijusių priežasčių. Skundo pateikėjas taip pat teigė, kad šis standarto neatitinkantis produktas yra laikinas reiškinys, dėl kurio nebuvo jiems nebuvo padaryta žalos.

6.1.2.   Importo dempingo kaina poveikis kainoms

Importo dempingo kaina poveikis kainoms

| (133) | Dėl importo dempingo kainomis poveikio kainoms Komisija pažymėjo, kad tiek silikomangano importo iš Indijos dempingo kaina vidutinė kaina, tiek dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį mažėjo. Tačiau vargu ar vyko priverstinis kainų mažinimas, kaip minėta 77 konstatuojamojoje dalyje ir toliau. |
| --- | --- |

(133)

Dėl importo dempingo kainomis poveikio kainoms Komisija pažymėjo, kad tiek silikomangano importo iš Indijos dempingo kaina vidutinė kaina, tiek dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį mažėjo. Tačiau vargu ar vyko priverstinis kainų mažinimas, kaip minėta 77 konstatuojamojoje dalyje ir toliau.

6.2.   Išvada dėl priežastinio ryšio

Išvada dėl priežastinio ryšio

| (134) | Komisija padarė išvadą, kad laiko atžvilgiu nesutapo dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų ekonominės padėties sunkumų raida ir importo dempingo kaina iš Indijos augimas. Atlikus tyrimą nustatyta, kad buvo stebima atvirkštinio ryšio tarp importo dempingo kaina apimties didėjimo ir žalos, kurią dėl to patyrė du bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai, tendencija. Be to, importo dempingo kaina rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo, bet tik nuo [18 %/24 %] iki [23 %/30 %]. Rinkos dalis nerodė nuolatinio didėjimo tendencijos, o dėl kainų nebuvo arba beveik nebuvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos. |
| --- | --- |

(134)

Komisija padarė išvadą, kad laiko atžvilgiu nesutapo dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų ekonominės padėties sunkumų raida ir importo dempingo kaina iš Indijos augimas. Atlikus tyrimą nustatyta, kad buvo stebima atvirkštinio ryšio tarp importo dempingo kaina apimties didėjimo ir žalos, kurią dėl to patyrė du bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai, tendencija. Be to, importo dempingo kaina rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo, bet tik nuo [18 %/24 %] iki [23 %/30 %]. Rinkos dalis nerodė nuolatinio didėjimo tendencijos, o dėl kainų nebuvo arba beveik nebuvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos.

| (135) | Atsižvelgiant į tai, kad laiko atžvilgiu nesutampa bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų ekonominės padėties blogėjimas ir silikomangano importo iš Indijos dempingo kainomis apimties ir rinkos dalies kitimo tendencijos, Komisija padarė išvadą, kad importo dempingo kaina poveikis Sąjungos pramonės padėčiai negali būti laikomas materialine žala pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį. Šiomis aplinkybėmis nebuvo įrodyta, kad importo iš Indijos dempingo kainomis apimtis ir (arba) kainų lygis buvo dviejų bendradarbiaujančių gamintojų žalingos padėties priežastis. |
| --- | --- |

(135)

Atsižvelgiant į tai, kad laiko atžvilgiu nesutampa bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų ekonominės padėties blogėjimas ir silikomangano importo iš Indijos dempingo kainomis apimties ir rinkos dalies kitimo tendencijos, Komisija padarė išvadą, kad importo dempingo kaina poveikis Sąjungos pramonės padėčiai negali būti laikomas materialine žala pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį. Šiomis aplinkybėmis nebuvo įrodyta, kad importo iš Indijos dempingo kainomis apimtis ir (arba) kainų lygis buvo dviejų bendradarbiaujančių gamintojų žalingos padėties priežastis.

| (136) | Kadangi priežastinio ryšio tarp importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės žalingos padėties nebuvo galima nustatyti, nebuvo būtina atskleisti priverstinį pardavimą mažesnėmis kainomis, nes tai yra svarbu tik nustatant priemonių lygį. Todėl Komisija atmeta skundo pateikėjo teiginius, kad Komisija neapskaičiavo ir neatskleidė pardavimo mažesne kaina lygio. |
| --- | --- |

(136)

Kadangi priežastinio ryšio tarp importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės žalingos padėties nebuvo galima nustatyti, nebuvo būtina atskleisti priverstinį pardavimą mažesnėmis kainomis, nes tai yra svarbu tik nustatant priemonių lygį. Todėl Komisija atmeta skundo pateikėjo teiginius, kad Komisija neapskaičiavo ir neatskleidė pardavimo mažesne kaina lygio.

7.   KITI VEIKSNIAI

KITI VEIKSNIAI

| (137) | Kaip nurodyta 135 konstatuojamojoje dalyje, Komisija negalėjo nustatyti priežastinio ryšio tarp Sąjungos pramonės patirtos žalos ir importo dempingo kaina iš Indijos. Todėl nereikia daryti išvadų dėl kitų veiksnių poveikio Sąjungos pramonės padėčiai, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalyje. Tačiau kiti veiksniai buvo išanalizuoti ir, siekiant išsamumo, aprašomi šiame skirsnyje. |
| --- | --- |

(137)

Kaip nurodyta 135 konstatuojamojoje dalyje, Komisija negalėjo nustatyti priežastinio ryšio tarp Sąjungos pramonės patirtos žalos ir importo dempingo kaina iš Indijos. Todėl nereikia daryti išvadų dėl kitų veiksnių poveikio Sąjungos pramonės padėčiai, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalyje. Tačiau kiti veiksniai buvo išanalizuoti ir, siekiant išsamumo, aprašomi šiame skirsnyje.

| (138) | Skundo pateikėjas teigė, kad Komisija padarė metodinę klaidą vertindama, kad galima žala dėl kitų veiksnių gali kažkaip savaime pateisinti tai, kad importas dempingo kaina daro materialinę žalą. Skundo pateikėjas taip pat tvirtino, kad Komisija naudojo veiksnius, kaip antai importą iš kitų trečiųjų šalių, išskyrus Indiją, ir FerroAtlantica rinkos padėtį tik norėdama nutraukti bylą. |
| --- | --- |

(138)

Skundo pateikėjas teigė, kad Komisija padarė metodinę klaidą vertindama, kad galima žala dėl kitų veiksnių gali kažkaip savaime pateisinti tai, kad importas dempingo kaina daro materialinę žalą. Skundo pateikėjas taip pat tvirtino, kad Komisija naudojo veiksnius, kaip antai importą iš kitų trečiųjų šalių, išskyrus Indiją, ir FerroAtlantica rinkos padėtį tik norėdama nutraukti bylą.

FerroAtlantica

| (139) | Kadangi priežastinis ryšys negalėjo būti nustatytas, galimo kitų veiksnių poveikio Sąjungos pramonei padarytai žalai vertinimas nebėra aktualus. 7.1–7.4 skirsniuose yra tik apibūdinti kiti veiksniai, nedarant jokių išvadų dėl jų galimo poveikio žalai. Nesant priežastinio ryšio „kitų veiksnių“ analizė neturi jokios įtakos išvadoms dėl dempingo, žalos ir priežastinio ryšio. Todėl Komisija šį teiginį atmetė. |
| --- | --- |

(139)

Kadangi priežastinis ryšys negalėjo būti nustatytas, galimo kitų veiksnių poveikio Sąjungos pramonei padarytai žalai vertinimas nebėra aktualus. 7.1–7.4 skirsniuose yra tik apibūdinti kiti veiksniai, nedarant jokių išvadų dėl jų galimo poveikio žalai. Nesant priežastinio ryšio „kitų veiksnių“ analizė neturi jokios įtakos išvadoms dėl dempingo, žalos ir priežastinio ryšio. Todėl Komisija šį teiginį atmetė.

7.1.   Importas iš trečiųjų šalių

Importas iš trečiųjų šalių

| (140) | Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis buvo nustatyta remiantis Eurostato duomenimis ir atsižvelgiant į visus importo režimus, įskaitant laikinojo įvežimo perdirbti. Reikšmingos importo apimties kilmė „nėra nurodyta dėl komercinių ar karinių priežasčių vykdant prekybą su trečiosiomis šalimis“. Pasitelkusi vienos valstybės narės muitinės institucijas, Komisija galėjo suskaidyti dalį šios apimties pagal kilmės šalis. Priskyrus šias „nenurodytas“ importo dalis jų kilmės šalims, bendra importo tendencija žymiai nekinta. Tačiau siekiant išlaikyti to importo konfidencialumą, importo skaičiai nurodomi intervalais taip:

  12 lentelė


  Importas iš trečiųjų šalių (metrinėmis tonomis)











  Šalis | | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norvegija | Apimtis | 144 000 – 191 000 | 188 000 – 250 000 | 138 000 – 185 000 | 147 000 – 195 000 |
| Indeksas | 100 | 131 | 96 | 102 |
| Rinkos dalis | 15 % – 20 % | 21 % – 28 % | 16 % – 21 % | 17 % – 23 % |
| Indeksas | 100 | 139 | 104 | 115 |
| Ukraina | Apimtis | 170 000 – 226 000 | 102 000 – 135 000 | 104 000 – 137 000 | 111 000 – 147 000 |
| Indeksas | 100 | 60 | 61 | 65 |
| Rinkos dalis | 18 % – 24 % | 11 % – 15 % | 12 % – 16 % | 13 % – 17 % |
| Indeksas | 100 | 64 | 66 | 73 |
| Pietų Afrikos Respublika | Apimtis | 111 000 – 147 000 | 14 000 – 19 000 | 32 000 – 43 000 | 70 000 – 93 000 |
| Indeksas | 100 | 13 | 29 | 64 |
| Rinkos dalis | 12 % – 15 % | 2 % – 2 % | 4 % – 5 % | 8 % – 11 % |
| Indeksas | 100 | 14 | 32 | 71 |
| Iš viso visų trečiųjų šalių, išskyrus Indiją | Apimtis | 510 000 – 670 000 | 370 000 – 490 000 | 370 000 – 500 000 | 400 000 – 530 000 |
| Indeksas | 100 | 73 | 74 | 79 |
| Rinkos dalis | 50 % – 70 % | 40 % – 50 % | 40 % – 60 % | 50 % – 60 % |
| Indeksas | 100 | 78 | 80 | 89 |
| Vidutinė kaina | 903 – 1 197 | 829 – 1 100 | 778 – 1 032 | 733 – 971 |
| Indeksas | 100 | 92 | 86 | 81 |
| Šaltinis: | Eurostato duomenys kartu su informacija apie „nenurodytą“ importą. |

(140)

Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis buvo nustatyta remiantis Eurostato duomenimis ir atsižvelgiant į visus importo režimus, įskaitant laikinojo įvežimo perdirbti. Reikšmingos importo apimties kilmė „nėra nurodyta dėl komercinių ar karinių priežasčių vykdant prekybą su trečiosiomis šalimis“. Pasitelkusi vienos valstybės narės muitinės institucijas, Komisija galėjo suskaidyti dalį šios apimties pagal kilmės šalis. Priskyrus šias „nenurodytas“ importo dalis jų kilmės šalims, bendra importo tendencija žymiai nekinta. Tačiau siekiant išlaikyti to importo konfidencialumą, importo skaičiai nurodomi intervalais taip:

12 lentelė

12 lentelė

Importas iš trečiųjų šalių (metrinėmis tonomis)

Importas iš trečiųjų šalių (metrinėmis tonomis)

Šalis

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Tiriamasis laikotarpis

Norvegija

Apimtis

144 000 – 191 000

188 000 – 250 000

138 000 – 185 000

147 000 – 195 000

Indeksas

Indeksas

100

100

131

131

96

96

102

102

Rinkos dalis

15 % – 20 %

21 % – 28 %

16 % – 21 %

17 % – 23 %

Indeksas

Indeksas

100

100

139

139

104

104

115

115

Ukraina

Apimtis

170 000 – 226 000

102 000 – 135 000

104 000 – 137 000

111 000 – 147 000

Indeksas

Indeksas

100

100

60

60

61

61

65

65

Rinkos dalis

18 % – 24 %

11 % – 15 %

12 % – 16 %

13 % – 17 %

Indeksas

Indeksas

100

100

64

64

66

66

73

73

Pietų Afrikos Respublika

Apimtis

111 000 – 147 000

14 000 – 19 000

32 000 – 43 000

70 000 – 93 000

Indeksas

Indeksas

100

100

13

13

29

29

64

64

Rinkos dalis

12 % – 15 %

2 % – 2 %

4 % – 5 %

8 % – 11 %

Indeksas

Indeksas

100

100

14

14

32

32

71

71

Iš viso visų trečiųjų šalių, išskyrus Indiją

Apimtis

510 000 – 670 000

370 000 – 490 000

370 000 – 500 000

400 000 – 530 000

Indeksas

Indeksas

100

100

73

73

74

74

79

79

Rinkos dalis

50 % – 70 %

40 % – 50 %

40 % – 60 %

50 % – 60 %

Indeksas

Indeksas

100

100

78

78

80

80

89

89

Vidutinė kaina

903 – 1 197

829 – 1 100

778 – 1 032

733 – 971

Indeksas

Indeksas

100

100

92

92

86

86

81

81

Šaltinis:

Šaltinis:

Eurostato duomenys kartu su informacija apie „nenurodytą“ importą.

| (141) | Silikomanganas yra importuojamas į Sąjungą iš daugelio kitų šalių. Be Indijos, yra trys pagrindinės eksportuojančios šalys (pagal apimtį): Norvegija, Pietų Afrikos Respublika ir Ukraina. Pagrindinės keturios šalys reprezentuoja apie 90 % viso importo į Sąjungą ir turi apie 70 % rinkos. Norvegijos rinkos dalis sudaro apie [17 % – 23 %]. Vienas Norvegijos silikomangano gamintojas yra susijęs su vienu iš Sąjungos gamintojų (Comilog Dunkerkas/Eramet). |
| --- | --- |

(141)

Silikomanganas yra importuojamas į Sąjungą iš daugelio kitų šalių. Be Indijos, yra trys pagrindinės eksportuojančios šalys (pagal apimtį): Norvegija, Pietų Afrikos Respublika ir Ukraina. Pagrindinės keturios šalys reprezentuoja apie 90 % viso importo į Sąjungą ir turi apie 70 % rinkos. Norvegijos rinkos dalis sudaro apie [17 % – 23 %]. Vienas Norvegijos silikomangano gamintojas yra susijęs su vienu iš Sąjungos gamintojų (Comilog Dunkerkas/Eramet).

Comilog Dunkerkas/Eramet

| (142) | Importo į Sąjungą iš kitų trečiųjų šalių nei Indija apimties pokyčiai rodė atvirkštinę tendenciją, palyginti su importu iš Indijos. Pirmiausia, ji šiek tiek sumažėjo 2012 ir 2013 m., palyginti su 2011 m., o per TL padidėjo. |
| --- | --- |

(142)

Importo į Sąjungą iš kitų trečiųjų šalių nei Indija apimties pokyčiai rodė atvirkštinę tendenciją, palyginti su importu iš Indijos. Pirmiausia, ji šiek tiek sumažėjo 2012 ir 2013 m., palyginti su 2011 m., o per TL padidėjo.

| (143) | Remiantis Eurostato duomenimis, importo iš trečiųjų šalių kainos vidutiniškai buvo didesnės nei importo iš Indijos kainos ir matyti prastėjanti tendencija nagrinėjamuoju laikotarpiu. Tačiau Eurostato duomenys nėra suskirstyti pagal kokybę ir klases ir todėl nebūtų galima palyginti analogiškų pirkimų. |
| --- | --- |

(143)

Remiantis Eurostato duomenimis, importo iš trečiųjų šalių kainos vidutiniškai buvo didesnės nei importo iš Indijos kainos ir matyti prastėjanti tendencija nagrinėjamuoju laikotarpiu. Tačiau Eurostato duomenys nėra suskirstyti pagal kokybę ir klases ir todėl nebūtų galima palyginti analogiškų pirkimų.

| (144) | Skundo pateikėjas paaiškino, kad priežastys, kodėl silikomangano importas iš Ukrainos, Pietų Afrikos Respublikos ir Norvegijos sumažėjo 2012 m., nebuvo susijusios su padidėjusiu importu iš Indijos, tačiau priklausė nuo aplinkybių, susijusių su kiekviena šalimi. |
| --- | --- |

(144)

Skundo pateikėjas paaiškino, kad priežastys, kodėl silikomangano importas iš Ukrainos, Pietų Afrikos Respublikos ir Norvegijos sumažėjo 2012 m., nebuvo susijusios su padidėjusiu importu iš Indijos, tačiau priklausė nuo aplinkybių, susijusių su kiekviena šalimi.

| (145) | Komisija atkreipė dėmesį į skundo pateikėjo pateiktus paaiškinimus apie padidėjusį arba sumažėjusį importą iš tam tikrų trečiųjų šalių. Tačiau aplinkybė, kad du bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai išlaikė jų rinkos dalį, rodo, kad trečiosios šalys konkuravo tarpusavyje, siekdamos išlaikyti pardavimo apimtis ir rinkos dalis Sąjungoje, nepaveikdamos dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimo apimties ir rinkos dalies. |
| --- | --- |

(145)

Komisija atkreipė dėmesį į skundo pateikėjo pateiktus paaiškinimus apie padidėjusį arba sumažėjusį importą iš tam tikrų trečiųjų šalių. Tačiau aplinkybė, kad du bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai išlaikė jų rinkos dalį, rodo, kad trečiosios šalys konkuravo tarpusavyje, siekdamos išlaikyti pardavimo apimtis ir rinkos dalis Sąjungoje, nepaveikdamos dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimo apimties ir rinkos dalies.

7.2.   Sąjungos pramonės eksportas

Sąjungos pramonės eksportas

| (146) | Atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  13 lentelė


  Atrinktų Sąjungos gamintojų eksportas | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporto apimtis (metrinėmis tonomis) | 2 100 – 2 800 | 2 900 – 3 800 | 3 200 – 4 300 | 5 200 – 6 800 |
| Indeksas | 100 | 136 | 151 | 243 |
| Vidutinė kaina | 800 – 1 100 | 800 – 1 100 | 700 – 900 | 700 – 900 |
| Indeksas | 100 | 96 | 85 | 84 |
| Šaltinis: | klausimyno atsakymai. |

(146)

Atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

13 lentelė

13 lentelė

Atrinktų Sąjungos gamintojų eksportas

Atrinktų Sąjungos gamintojų eksportas

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Tiriamasis laikotarpis

Eksporto apimtis (metrinėmis tonomis)

2 100 – 2 800

2 900 – 3 800

3 200 – 4 300

5 200 – 6 800

Indeksas

Indeksas

100

100

136

136

151

151

243

243

Vidutinė kaina

800 – 1 100

800 – 1 100

700 – 900

700 – 900

Indeksas

Indeksas

100

100

96

96

85

85

84

84

Šaltinis:

Šaltinis:

klausimyno atsakymai.

| (147) | Dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis padidėjo daugiau nei du kartus už Sąjungos ribų, nors per nagrinėjamąjį laikotarpį apimtis nebuvo labai didelė vertinant absoliučiais skaičiais. |
| --- | --- |

(147)

Dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis padidėjo daugiau nei du kartus už Sąjungos ribų, nors per nagrinėjamąjį laikotarpį apimtis nebuvo labai didelė vertinant absoliučiais skaičiais.

| (148) | Vidutinė pardavimo kaina nesusijusioms šalims trečiosiose šalyse sumažėjo, kaip ir Sąjungos rinkos kainos. |
| --- | --- |

(148)

Vidutinė pardavimo kaina nesusijusioms šalims trečiosiose šalyse sumažėjo, kaip ir Sąjungos rinkos kainos.

7.3.   Plieno gamybos ir perteklinės pasiūlos raida

Plieno gamybos ir perteklinės pasiūlos raida

| (149) | Kelios suinteresuotosios šalys patvirtino jų pateiktoje medžiagoje, kad viena iš ekonomikos nuosmukio pasekmių Sąjungoje yra tai, kad plieno gamyba sumažėjo. Kadangi silikomanganas daugiausia naudojamas plieno gamybai, tai turėjo tiesioginį ir greitą poveikį silikomangano suvartojimui. |
| --- | --- |

(149)

Kelios suinteresuotosios šalys patvirtino jų pateiktoje medžiagoje, kad viena iš ekonomikos nuosmukio pasekmių Sąjungoje yra tai, kad plieno gamyba sumažėjo. Kadangi silikomanganas daugiausia naudojamas plieno gamybai, tai turėjo tiesioginį ir greitą poveikį silikomangano suvartojimui.

| (150) | Kelios suinteresuotosios šalys patvirtino jų pateiktoje medžiagoje, kad pasaulinė silikomangano gamyba nesumažėjo tiek, kiek silikomangano vartojimas. Jos nurodė, kad silikomangano rinkos kainos yra susijusios su pasiūlos ir paklausos pusiausvyra, kaip ir visų prekių. Todėl dėl perteklinės pasiūlos silikomangano kainos sumažėjo. Visa Sąjungos pramonė didino pajėgumus nuo 2011 iki 2012 metų, tokiu būdu prisidėdama prie šios padėties. |
| --- | --- |

(150)

Kelios suinteresuotosios šalys patvirtino jų pateiktoje medžiagoje, kad pasaulinė silikomangano gamyba nesumažėjo tiek, kiek silikomangano vartojimas. Jos nurodė, kad silikomangano rinkos kainos yra susijusios su pasiūlos ir paklausos pusiausvyra, kaip ir visų prekių. Todėl dėl perteklinės pasiūlos silikomangano kainos sumažėjo. Visa Sąjungos pramonė didino pajėgumus nuo 2011 iki 2012 metų, tokiu būdu prisidėdama prie šios padėties.

7.4.   Konkurencija Sąjungos viduje

Konkurencija Sąjungos viduje

| (151) | Ispanijos bendrovė FerroAtlantica nebendradarbiavo atliekant tyrimą. Pasak skundo pateikėjo, FerroAtlantica, kaip pagrindinis Sąjungos gamintojas, išvengė didelės žalos dėl importo iš Indijos ir iš tikrųjų buvo labai pelningas. FerroAtlantica yra didžiausias silikomangano gamintojas Sąjungoje, sugebėjo išlaikyti savo rinkos dalį per visą nagrinėjamąjį laikotarpį ir tiesiogiai konkuruoja su dviem bendradarbiaujančiais Sąjungos gamintojais. |
| --- | --- |

(151)

Ispanijos bendrovė FerroAtlantica nebendradarbiavo atliekant tyrimą. Pasak skundo pateikėjo, FerroAtlantica, kaip pagrindinis Sąjungos gamintojas, išvengė didelės žalos dėl importo iš Indijos ir iš tikrųjų buvo labai pelningas. FerroAtlantica yra didžiausias silikomangano gamintojas Sąjungoje, sugebėjo išlaikyti savo rinkos dalį per visą nagrinėjamąjį laikotarpį ir tiesiogiai konkuruoja su dviem bendradarbiaujančiais Sąjungos gamintojais.

FerroAtlantica

FerroAtlantica

FerroAtlantica

| (152) | Skundo pateikėjas teigė, kad FerroAtlantica galėjo prisidėti prie žalos, kurią patyrė du bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai, nes ji nebuvo priversta mažinti kainų, o rinkos dalis padidėjo jų nenaudai. Skundo pateikėjas taip pat teigė, kad FerroAtlantica nebėra apsaugota nuo žalos, atsiradusios dėl importo iš Indijos, nes jos padėtis pradėjo blogėti 2015 m. pradžioje. |
| --- | --- |

(152)

Skundo pateikėjas teigė, kad FerroAtlantica galėjo prisidėti prie žalos, kurią patyrė du bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai, nes ji nebuvo priversta mažinti kainų, o rinkos dalis padidėjo jų nenaudai. Skundo pateikėjas taip pat teigė, kad FerroAtlantica nebėra apsaugota nuo žalos, atsiradusios dėl importo iš Indijos, nes jos padėtis pradėjo blogėti 2015 m. pradžioje.

FerroAtlantica

FerroAtlantica

| (153) | Šis teiginys susijęs su įvykiais po TL, į tai paprastai negali būti atsižvelgiama pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį. Be to, Komisija nenustatė jokių ypatingų motyvų, dėl kurių ji būtų priėmusi akivaizdžiai netinkamą sprendimą, jei šis teiginys būtų buvęs neįvertintas. Visų pirma, prašymas buvo pateiktas tyrimo pabaigoje, praėjus daugiau kaip 11 mėnesių po tyrimo inicijavimo, kai jo nebebuvo galima patikrinti. Bet kuriuo atveju Komisija mano, kad didžiausio Sąjungos gamintojo buvimas rinkoje turėjo poveikį dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimo apimčiai, kainai ir rinkos daliai per TL. |
| --- | --- |

(153)

Šis teiginys susijęs su įvykiais po TL, į tai paprastai negali būti atsižvelgiama pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį. Be to, Komisija nenustatė jokių ypatingų motyvų, dėl kurių ji būtų priėmusi akivaizdžiai netinkamą sprendimą, jei šis teiginys būtų buvęs neįvertintas. Visų pirma, prašymas buvo pateiktas tyrimo pabaigoje, praėjus daugiau kaip 11 mėnesių po tyrimo inicijavimo, kai jo nebebuvo galima patikrinti. Bet kuriuo atveju Komisija mano, kad didžiausio Sąjungos gamintojo buvimas rinkoje turėjo poveikį dviejų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimo apimčiai, kainai ir rinkos daliai per TL.

8.   SĄJUNGOS INTERESAI

SĄJUNGOS INTERESAI

| (154) | Skundo pateikėjas ir du pagrindiniai plieno gamintojai pateikė pastabų dėl Sąjungos interesų. Kadangi priežastinis ryšys tarp importo dempingo kaina iš Indijos ir Sąjungos pramonei padarytos žalos nebuvo nustatytas, Sąjungos interesų nagrinėti nereikia. |
| --- | --- |

(154)

Skundo pateikėjas ir du pagrindiniai plieno gamintojai pateikė pastabų dėl Sąjungos interesų. Kadangi priežastinis ryšys tarp importo dempingo kaina iš Indijos ir Sąjungos pramonei padarytos žalos nebuvo nustatytas, Sąjungos interesų nagrinėti nereikia.

9.   TYRIMO BAIGIMAS

TYRIMO BAIGIMAS

| (155) | Atsižvelgiant į Komisijos padarytas išvadas dėl dempingo, žalos ir priežastinio ryšio, pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnį tyrimas turėtų būti nutrauktas nenustatant priemonių. |
| --- | --- |

(155)

Atsižvelgiant į Komisijos padarytas išvadas dėl dempingo, žalos ir priežastinio ryšio, pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnį tyrimas turėtų būti nutrauktas nenustatant priemonių.

| (156) | Apie galutines išvadas ir ketinimą užbaigti tyrimą pranešta visoms susijusioms šalims ir joms buvo sudaryta galimybė pateikti pastabas. Jų pastabos apsvarstytos, bet dėl jų pirmiau išdėstytos išvados nepakeistos. |
| --- | --- |

(156)

Apie galutines išvadas ir ketinimą užbaigti tyrimą pranešta visoms susijusioms šalims ir joms buvo sudaryta galimybė pateikti pastabas. Jų pastabos apsvarstytos, bet dėl jų pirmiau išdėstytos išvados nepakeistos.

| (157) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 15 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė, |
| --- | --- |

(157)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 15 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Antidempingo tyrimas dėl Indijos kilmės silikomangano importo nutraukiamas.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2016 m. kovo 2 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  
  OL C 461, 2014 12 20, p. 25.

2

(3)  Skundo nekonfidencialios versijos 7 puslapis, 3 skyrius „Nagrinėjamasis produktas šioje byloje“.

3

(4)  Pavyzdžiui, Teisingumo Teismo sprendime 2015 m. rugsėjo 8 d. byloje C-511/13 P. Philips prieš Tarybą Teisingumo Teismas nustatė, kad dalis Sąjungos produkcijos – beveik 50 % visų Sąjungos pramonės pagaminto panašaus produkto gali būti laikomi sudarančiais didžiąją dalį šios gamybos. Teisingumo Teismas patikslino, kad pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalis nurodo, be kita ko, sąvoką Sąjungos gamybos „didžioji dalis“, o ne „Sąjungos gamybos dauguma“ (72 punktas).

4

P. Philips prieš Tarybą

(5)  Pavyzdžiui, savo 2003 m. balandžio 22 d. pranešimo WT/DS/241/R Argentina. Galutiniai antidempingo muitai paukštienai iš Brazilijos 7.344 punkte Komisija sutiko, kad šalies pramonė, sudaranti 46 % viso šalies vidaus gamybos, gali būti laikoma didžiąja vidaus pramonės dalimi.

5

---