# Úřední věstník L 207/2015

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 207 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 584. srpna 2015 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 207

České vydání

Právní předpisy

Svazek 584. srpna 2015

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEZINÁRODNÍ DOHODY |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1339 ze dne 13. července 2015 o uzavření Změny Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu dohodnuté v Dohá jménem Evropské unie a o společném plnění závazků z ní vyplývajících | 1 |
| | | Změna Kjótského protokolu dohodnutá v Dohá | 6 |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1340 ze dne 13. července 2015 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Islandem na straně druhé o účasti Islandu na společném plnění závazků Evropské unie, jejích členských států a Islandu v druhém kontrolním období Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu jménem Evropské unie | 15 |
| | | Dohoda mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Islandem na straně druhé o účasti Islandu na společném plnění závazků Evropské unie, jejích členských států a Islandu ve druhém kontrolním období Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu | 17 |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/1341 ze dne 12. března 2015 o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1236/2010, kterým se stanoví systém kontroly a vynucování platný v oblasti vymezené Úmluvou o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severovýchodním Atlantiku | 32 |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/1342 ze dne 22. dubna 2015, kterým se mění metodika pro klasifikaci produkce podle činností v příloze A nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 (
  1
  ) | 35 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1343 ze dne 3. srpna 2015 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 37 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2015/1344 ze dne 1. října 2014 o státní podpoře SA.18857 (2012/C, ex 2011/NN) – údajná státní podpora letiště Västerås a společnosti Ryanair Ltd
  (oznámeno pod číslem C(2014) 6832)

   (
  1
  ) | 40 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/1345 ze dne 31. července 2015 o zveřejnění odkazů na normy pro šňůry a šňůry na stažení u dětského oblečení, přenosná lůžka a nosné konstrukce, bezpečnostní zábrany a přebalovací jednotky pro domácí použití v Úředním věstníku Evropské unie v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES (
  1
  ) | 73 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

MEZINÁRODNÍ DOHODY

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1339 ze dne 13. července 2015 o uzavření Změny Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu dohodnuté v Dohá jménem Evropské unie a o společném plnění závazků z ní vyplývajících

1

Změna Kjótského protokolu dohodnutá v Dohá

6

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1340 ze dne 13. července 2015 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Islandem na straně druhé o účasti Islandu na společném plnění závazků Evropské unie, jejích členských států a Islandu v druhém kontrolním období Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu jménem Evropské unie

15

Dohoda mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Islandem na straně druhé o účasti Islandu na společném plnění závazků Evropské unie, jejích členských států a Islandu ve druhém kontrolním období Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu

17

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/1341 ze dne 12. března 2015 o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1236/2010, kterým se stanoví systém kontroly a vynucování platný v oblasti vymezené Úmluvou o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severovýchodním Atlantiku

32

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/1342 ze dne 22. dubna 2015, kterým se mění metodika pro klasifikaci produkce podle činností v příloze A nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 (
  1
  )

1

35

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1343 ze dne 3. srpna 2015 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

37

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2015/1344 ze dne 1. října 2014 o státní podpoře SA.18857 (2012/C, ex 2011/NN) – údajná státní podpora letiště Västerås a společnosti Ryanair Ltd
  (oznámeno pod číslem C(2014) 6832)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2014) 6832)

1

40

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/1345 ze dne 31. července 2015 o zveřejnění odkazů na normy pro šňůry a šňůry na stažení u dětského oblečení, přenosná lůžka a nosné konstrukce, bezpečnostní zábrany a přebalovací jednotky pro domácí použití v Úředním věstníku Evropské unie v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES (
  1
  )

Úředním věstníku Evropské unie

1

73

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

MEZINÁRODNÍ DOHODY

| 4.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 207/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 207/1

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2015/1339

ze dne 13. července 2015

o uzavření Změny Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu dohodnuté v Dohá jménem Evropské unie a o společném plnění závazků z ní vyplývajících

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

s ohledem na souhlas Evropského parlamentu (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Na konferenci o změně klimatu, která se konala v prosinci 2012 v Dohá, přijaly smluvní strany Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu (dále jen „Kjótský protokol“) změnu dohodnutou v Dohá o zahájení druhého kontrolního období Kjótského protokolu, které začíná 1. ledna 2013 a končí 31. prosince 2020. Změna dohodnutá v Dohá mění přílohu B Kjótského protokolu, stanoví další právně závazné závazky v oblasti zmírňování změny klimatu na druhé kontrolní období pro smluvní strany uvedené ve zmíněné příloze a mění a dále rozvádí ustanovení o provádění závazků smluvních stran v oblasti zmírňování změny klimatu během druhého kontrolního období. |
| --- | --- |

(1)

Na konferenci o změně klimatu, která se konala v prosinci 2012 v Dohá, přijaly smluvní strany Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu (dále jen „Kjótský protokol“) změnu dohodnutou v Dohá o zahájení druhého kontrolního období Kjótského protokolu, které začíná 1. ledna 2013 a končí 31. prosince 2020. Změna dohodnutá v Dohá mění přílohu B Kjótského protokolu, stanoví další právně závazné závazky v oblasti zmírňování změny klimatu na druhé kontrolní období pro smluvní strany uvedené ve zmíněné příloze a mění a dále rozvádí ustanovení o provádění závazků smluvních stran v oblasti zmírňování změny klimatu během druhého kontrolního období.

| (2) | Unie a její členské státy souhlasily se změnou dohodnutou v Dohá jako součástí balíčku, v němž smluvní strany Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu (dále jen„úmluva“) souhlasily, že do konce roku 2015 přijmou protokol, jiný právní nástroj nebo dohodnutý závěr s právním účinkem podle úmluvy, který se bude vztahovat na všechny smluvní strany a který by měl vstoupit v účinnost a být prováděn od roku 2020. Jednání o tomto právně závazném nástroji probíhají v ad hoc pracovní skupině pro Durbanskou platformu pro posílenou činnost. |
| --- | --- |

(2)

Unie a její členské státy souhlasily se změnou dohodnutou v Dohá jako součástí balíčku, v němž smluvní strany Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu (dále jen„úmluva“) souhlasily, že do konce roku 2015 přijmou protokol, jiný právní nástroj nebo dohodnutý závěr s právním účinkem podle úmluvy, který se bude vztahovat na všechny smluvní strany a který by měl vstoupit v účinnost a být prováděn od roku 2020. Jednání o tomto právně závazném nástroji probíhají v ad hoc pracovní skupině pro Durbanskou platformu pro posílenou činnost.

| (3) | Změna dohodnutá v Dohá podléhá přijetí smluvními stranami Kjótského protokolu a vstoupí v platnost pro smluvní strany, které ji přijmou, devadesátým dnem po dni, kdy depozitář úmluvy obdrží listiny o přijetí alespoň od tří čtvrtin smluvních stran Kjótského protokolu. Aby mohla změna dohodnutá v Dohá vstoupit v platnost, je k tomu potřeba celkem 144 listin o přijetí. |
| --- | --- |

(3)

Změna dohodnutá v Dohá podléhá přijetí smluvními stranami Kjótského protokolu a vstoupí v platnost pro smluvní strany, které ji přijmou, devadesátým dnem po dni, kdy depozitář úmluvy obdrží listiny o přijetí alespoň od tří čtvrtin smluvních stran Kjótského protokolu. Aby mohla změna dohodnutá v Dohá vstoupit v platnost, je k tomu potřeba celkem 144 listin o přijetí.

| (4) | Rada ve svých závěrech ze dne 9. března 2012 schválila navrhnout na druhé kontrolní období Kjótského protokolu pro Unii a její členské státy společný kvantifikovaný závazek na snížení emisí o 20 %. Tento závazek byl stanoven na základě celkových emisí skleníkových plynů, které byly na období 2013–2020 povoleny v rámci klimaticko-energetického balíčku. (2) |
| --- | --- |

(4)

Rada ve svých závěrech ze dne 9. března 2012 schválila navrhnout na druhé kontrolní období Kjótského protokolu pro Unii a její členské státy společný kvantifikovaný závazek na snížení emisí o 20 %. Tento závazek byl stanoven na základě celkových emisí skleníkových plynů, které byly na období 2013–2020 povoleny v rámci klimaticko-energetického balíčku. (2)

| (5) | Rada se dále podle tohoto přístupu dohodla, že povinnosti jednotlivých členských států ohledně snižování emisí nemají překročit povinnosti sjednané v právních předpisech Unie a že závazek se v souladu s Kjótským protokolem má zakládat na součtu emisí členských států ve výchozím roce. Evropská unie a její členské státy se tudíž na konferenci o změně klimatu v Dohá dohodly na kvantifikovaném závazku na snížení emisí, který omezuje průměrné roční emise skleníkových plynů během druhého kontrolního období na 80 % součtu jejich emisí ve výchozím roce. To se odráží ve změně dohodnutá v Dohá. |
| --- | --- |

(5)

Rada se dále podle tohoto přístupu dohodla, že povinnosti jednotlivých členských států ohledně snižování emisí nemají překročit povinnosti sjednané v právních předpisech Unie a že závazek se v souladu s Kjótským protokolem má zakládat na součtu emisí členských států ve výchozím roce. Evropská unie a její členské státy se tudíž na konferenci o změně klimatu v Dohá dohodly na kvantifikovaném závazku na snížení emisí, který omezuje průměrné roční emise skleníkových plynů během druhého kontrolního období na 80 % součtu jejich emisí ve výchozím roce. To se odráží ve změně dohodnutá v Dohá.

| (6) | V souladu se závěry Rady ze dne 9. března 2012 Unie a její členské státy rovněž nabídly, že v rámci celosvětové a komplexní dohody pro období po roce 2012 zvýší svůj závazek na snížení emisí do roku 2020 oproti úrovním z roku 1990 na 30 %, pokud se ostatní rozvinuté země zaváží ke srovnatelnému snížení emisí a rozvojové země přispějí úměrně své odpovědnosti a svým možnostem. Tato nabídka se odráží i ve změně dohodnuté v Dohá. |
| --- | --- |

(6)

V souladu se závěry Rady ze dne 9. března 2012 Unie a její členské státy rovněž nabídly, že v rámci celosvětové a komplexní dohody pro období po roce 2012 zvýší svůj závazek na snížení emisí do roku 2020 oproti úrovním z roku 1990 na 30 %, pokud se ostatní rozvinuté země zaváží ke srovnatelnému snížení emisí a rozvojové země přispějí úměrně své odpovědnosti a svým možnostem. Tato nabídka se odráží i ve změně dohodnuté v Dohá.

| (7) | Cíle Unie a jejích členských států jsou uvedeny ve změně dohodnuté v Dohá s poznámkou pod čarou, v níž je uvedeno, že tyto cíle vycházejí z předpokladu, že budou plněny společně Evropskou unií a jejími členskými státy v souladu s článkem 4 Kjótského protokolu. Unie, její členské státy, Chorvatsko a Island při přijetí změny dohodnuté v Dohá rovněž vydaly společné prohlášení, v němž vyjádřily záměr plnit své závazky na druhé kontrolní období společně. Toto prohlášení je zohledněno ve zprávě z konference a znovu zdůrazněno v závěrech Rady ze dne 17. prosince 2012. |
| --- | --- |

(7)

Cíle Unie a jejích členských států jsou uvedeny ve změně dohodnuté v Dohá s poznámkou pod čarou, v níž je uvedeno, že tyto cíle vycházejí z předpokladu, že budou plněny společně Evropskou unií a jejími členskými státy v souladu s článkem 4 Kjótského protokolu. Unie, její členské státy, Chorvatsko a Island při přijetí změny dohodnuté v Dohá rovněž vydaly společné prohlášení, v němž vyjádřily záměr plnit své závazky na druhé kontrolní období společně. Toto prohlášení je zohledněno ve zprávě z konference a znovu zdůrazněno v závěrech Rady ze dne 17. prosince 2012.

| (8) | Na základě svého rozhodnutí plnit závazky společně v souladu s článkem 4 Kjótského protokolu jsou Unie a její členské státy podle odstavce 6 uvedeného článku a v souladu s čl. 24 odst. 2 Kjótského protokolu společně odpovědné za plnění svých kvantifikovaných závazků na snížení emisí ve smyslu čl. 3 odst. 1a Kjótského protokolu. V důsledku toho a v souladu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii mají členské státy jednotlivě i společně povinnost učinit všechna vhodná obecná nebo zvláštní opatření k plnění závazků, které vyplývají z aktů orgánů Unie, usnadňovat plnění tohoto závazku a zdržet se všech opatření, jež by mohla ohrozit jeho dosažení. |
| --- | --- |

(8)

Na základě svého rozhodnutí plnit závazky společně v souladu s článkem 4 Kjótského protokolu jsou Unie a její členské státy podle odstavce 6 uvedeného článku a v souladu s čl. 24 odst. 2 Kjótského protokolu společně odpovědné za plnění svých kvantifikovaných závazků na snížení emisí ve smyslu čl. 3 odst. 1a Kjótského protokolu. V důsledku toho a v souladu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii mají členské státy jednotlivě i společně povinnost učinit všechna vhodná obecná nebo zvláštní opatření k plnění závazků, které vyplývají z aktů orgánů Unie, usnadňovat plnění tohoto závazku a zdržet se všech opatření, jež by mohla ohrozit jeho dosažení.

| (9) | V tomtéž prohlášení Unie, její členské státy, Chorvatsko a Island v souladu s čl. 4 odst. 1 Kjótského protokolu, který smluvním stranám umožňuje, aby plnily své závazky podle článku 3 Kjótského protokolu společně, rovněž uvedly, že se čl. 3 odst. 7b Kjótského protokolu bude vztahovat na společné přidělené množství podle dohody o společném plnění Unie, jejích členských států, Chorvatska a Islandu a že se nebude na jakékoli členské státy, Chorvatsko nebo Island uplatňovat jednotlivě. Rada na svém zasedání dne 15. prosince 2009 uvítala žádost Islandu o plnění jeho závazků ve druhém kontrolním období společně s Unií a jejími členskými státy a vyzvala Komisi, aby předložila doporučení k zahájení nezbytných jednání o dohodě s Islandem, která bude v souladu se zásadami a kritérii stanovenými v klimaticko-energetickém balíčku Unie. Dohoda mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Islandem na straně druhé o účasti Islandu na společném plnění závazků Evropské unie, jejích členských států a Islandu ve druhém kontrolním období Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu (3) (dále jen „dohoda s Islandem“) stanoví podmínky této účasti. |
| --- | --- |

(9)

V tomtéž prohlášení Unie, její členské státy, Chorvatsko a Island v souladu s čl. 4 odst. 1 Kjótského protokolu, který smluvním stranám umožňuje, aby plnily své závazky podle článku 3 Kjótského protokolu společně, rovněž uvedly, že se čl. 3 odst. 7b Kjótského protokolu bude vztahovat na společné přidělené množství podle dohody o společném plnění Unie, jejích členských států, Chorvatska a Islandu a že se nebude na jakékoli členské státy, Chorvatsko nebo Island uplatňovat jednotlivě. Rada na svém zasedání dne 15. prosince 2009 uvítala žádost Islandu o plnění jeho závazků ve druhém kontrolním období společně s Unií a jejími členskými státy a vyzvala Komisi, aby předložila doporučení k zahájení nezbytných jednání o dohodě s Islandem, která bude v souladu se zásadami a kritérii stanovenými v klimaticko-energetickém balíčku Unie. Dohoda mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Islandem na straně druhé o účasti Islandu na společném plnění závazků Evropské unie, jejích členských států a Islandu ve druhém kontrolním období Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu (3) (dále jen „dohoda s Islandem“) stanoví podmínky této účasti.

| (10) | Článek 4 Kjótského protokolu vyžaduje, aby smluvní strany, jež se dohodnou na společném plnění svých závazků podle článku 3 Kjótského protokolu, v dané dohodě o společném plnění stanovily příslušnou úroveň emisí stanovenou pro každou ze smluvních stran. Kjótský protokol vyžaduje, aby smluvní strany dohody o společném plnění v den uložení svých listin o ratifikaci nebo schválení informovaly sekretariát úmluvy o podmínkách této dohody. |
| --- | --- |

(10)

Článek 4 Kjótského protokolu vyžaduje, aby smluvní strany, jež se dohodnou na společném plnění svých závazků podle článku 3 Kjótského protokolu, v dané dohodě o společném plnění stanovily příslušnou úroveň emisí stanovenou pro každou ze smluvních stran. Kjótský protokol vyžaduje, aby smluvní strany dohody o společném plnění v den uložení svých listin o ratifikaci nebo schválení informovaly sekretariát úmluvy o podmínkách této dohody.

| (11) | Podle úmluvy a Kjótského protokolu nesou primární odpovědnost za své emise členské státy. V zájmu zjednodušení započítávání a plnění závazků ve druhém kontrolním období se členské státy rozhodly pověřit Unii správou části svých jednotek přiděleného množství, a to vytvořením množství přiděleného Unii. |
| --- | --- |

(11)

Podle úmluvy a Kjótského protokolu nesou primární odpovědnost za své emise členské státy. V zájmu zjednodušení započítávání a plnění závazků ve druhém kontrolním období se členské státy rozhodly pověřit Unii správou části svých jednotek přiděleného množství, a to vytvořením množství přiděleného Unii.

| (12) | V souladu se stávajícími právními předpisy Unie se příslušná úroveň emisí přidělená Unii vztahuje na emise skleníkových plynů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (4), pokud jsou tyto emise skleníkových plynů uvedeny v příloze A Kjótského protokolu. |
| --- | --- |

(12)

V souladu se stávajícími právními předpisy Unie se příslušná úroveň emisí přidělená Unii vztahuje na emise skleníkových plynů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (4), pokud jsou tyto emise skleníkových plynů uvedeny v příloze A Kjótského protokolu.

| (13) | Příslušné úrovně emisí členských států a Islandu zahrnují emise skleníkových plynů ze zdrojů a jejich snížení pomocí propadů na jejich území, pokud se na tyto zdroje a propady nevztahuje směrnice 2003/87/ES, ale vztahuje se na ně Kjótský protokol. To zahrnuje veškeré emise ze zdrojů a jejich snížení pomocí propadů v důsledku člověkem vyvolaných činností ve využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví (dále jen „využívání půdy“) podle čl. 3 odst. 3 a 4 Kjótského protokolu, které jsou započítávány příslušnými členskými státy a Islandem, jakož i všechny emise fluoridu dusitého (NF3). |
| --- | --- |

(13)

Příslušné úrovně emisí členských států a Islandu zahrnují emise skleníkových plynů ze zdrojů a jejich snížení pomocí propadů na jejich území, pokud se na tyto zdroje a propady nevztahuje směrnice 2003/87/ES, ale vztahuje se na ně Kjótský protokol. To zahrnuje veškeré emise ze zdrojů a jejich snížení pomocí propadů v důsledku člověkem vyvolaných činností ve využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví (dále jen „využívání půdy“) podle čl. 3 odst. 3 a 4 Kjótského protokolu, které jsou započítávány příslušnými členskými státy a Islandem, jakož i všechny emise fluoridu dusitého (NF3).

| (14) | Veškeré čisté emise z využívání půdy a emise NF3 v členském státě mohou být kompenzovány podstatně lepšími výsledky tohoto členského státu v jiných odvětvích, jež nejsou zahrnuta do systému Unie pro obchodování s emisemi, nebo použitím flexibilních mechanismů Kjótského protokolu. Pokud emise členského státu překročí jeho přidělené množství, může na pokrytí emisí z využívání půdy a emisí NF3 rovněž použít přebytečných emisních povolenek převedených z prvního kontrolního období a držených v tomto členském státě v rezervě přebytku z předchozího období. Ukáže-li se, že se členský stát stále potýká s neočekávanými značnými čistými emisemi z využívání půdy a emisemi NF3 navzdory provádění účinných opatření k jejich omezení, měla by Komise zvážit další možnosti pomoci tomuto členskému státu. |
| --- | --- |

(14)

Veškeré čisté emise z využívání půdy a emise NF3 v členském státě mohou být kompenzovány podstatně lepšími výsledky tohoto členského státu v jiných odvětvích, jež nejsou zahrnuta do systému Unie pro obchodování s emisemi, nebo použitím flexibilních mechanismů Kjótského protokolu. Pokud emise členského státu překročí jeho přidělené množství, může na pokrytí emisí z využívání půdy a emisí NF3 rovněž použít přebytečných emisních povolenek převedených z prvního kontrolního období a držených v tomto členském státě v rezervě přebytku z předchozího období. Ukáže-li se, že se členský stát stále potýká s neočekávanými značnými čistými emisemi z využívání půdy a emisemi NF3 navzdory provádění účinných opatření k jejich omezení, měla by Komise zvážit další možnosti pomoci tomuto členskému státu.

| (15) | V souladu se závěry Rady ze dne 9. března 2012 a s nabídkou Unie a jejích členských států přijmout 80 % cíl v rámci druhého kontrolního období se úrovně emisí členských států rovnají součtu ročních emisních přídělů na období 2013–2020, které byly určeny podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 406/2009/ES (5). Toto množství, jež vychází z hodnot potenciálu globálního oteplování uvedených ve čtvrté hodnotící zprávě Mezivládního panelu pro změnu klimatu, bylo stanoveno v příloze II rozhodnutí Komise 2013/162/EU (6) a upraveno prováděcím rozhodnutím Komise 2013/634/EU (7). Úroveň emisí pro Island byla stanovena v dohodě s Islandem. |
| --- | --- |

(15)

V souladu se závěry Rady ze dne 9. března 2012 a s nabídkou Unie a jejích členských států přijmout 80 % cíl v rámci druhého kontrolního období se úrovně emisí členských států rovnají součtu ročních emisních přídělů na období 2013–2020, které byly určeny podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 406/2009/ES (5). Toto množství, jež vychází z hodnot potenciálu globálního oteplování uvedených ve čtvrté hodnotící zprávě Mezivládního panelu pro změnu klimatu, bylo stanoveno v příloze II rozhodnutí Komise 2013/162/EU (6) a upraveno prováděcím rozhodnutím Komise 2013/634/EU (7). Úroveň emisí pro Island byla stanovena v dohodě s Islandem.

| (16) | V souladu s 11. bodem odůvodnění by se jednotky přiděleného množství dostupné na konci druhého kontrolního období v registru Unie měly navrátit do registrů členských států poté, co Unie splní svou povinnost stanovenou v čl. 11 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (8) a aniž je dotčen čl. 10 odst. 7 uvedeného nařízení. Rozdělení navrácených jednotek přiděleného množství se odvíjí od mimořádných okolností ratifikace změny dohodnuté v Dohá a neuplatní se na jiné rozdělení úsilí mezi členskými státy v jiných souvislostech ani je nepředjímá, ať již na mezinárodní úrovni, nebo na úrovni Unie. |
| --- | --- |

(16)

V souladu s 11. bodem odůvodnění by se jednotky přiděleného množství dostupné na konci druhého kontrolního období v registru Unie měly navrátit do registrů členských států poté, co Unie splní svou povinnost stanovenou v čl. 11 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (8) a aniž je dotčen čl. 10 odst. 7 uvedeného nařízení. Rozdělení navrácených jednotek přiděleného množství se odvíjí od mimořádných okolností ratifikace změny dohodnuté v Dohá a neuplatní se na jiné rozdělení úsilí mezi členskými státy v jiných souvislostech ani je nepředjímá, ať již na mezinárodní úrovni, nebo na úrovni Unie.

| (17) | Podle nařízení (EU) č. 525/2013 jsou členské státy povinny vykazovat skutečné nebo odhadované příděly ověřených emisí vykazovaných zařízeními a provozovateli podle směrnice 2003/87/ES na kategorie zdrojů národní inventury skleníkových plynů, pokud je to možné, a poměr těchto ověřených emisí k celkovým vykázaným emisím skleníkových plynů z těchto kategorií zdrojů. To členským státům umožňuje vykazovat emise, které jsou zahrnuty do jejich vlastní úrovně emisí, samostatně. Část zprávy Unie týkající se množství přiděleného Unii by měla stanovit výši emisí zahrnutých do množství přiděleného Unii, ke kterým došlo v jednotlivých členských státech. |
| --- | --- |

(17)

Podle nařízení (EU) č. 525/2013 jsou členské státy povinny vykazovat skutečné nebo odhadované příděly ověřených emisí vykazovaných zařízeními a provozovateli podle směrnice 2003/87/ES na kategorie zdrojů národní inventury skleníkových plynů, pokud je to možné, a poměr těchto ověřených emisí k celkovým vykázaným emisím skleníkových plynů z těchto kategorií zdrojů. To členským státům umožňuje vykazovat emise, které jsou zahrnuty do jejich vlastní úrovně emisí, samostatně. Část zprávy Unie týkající se množství přiděleného Unii by měla stanovit výši emisí zahrnutých do množství přiděleného Unii, ke kterým došlo v jednotlivých členských státech.

| (18) | Konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu rozhodla, že každá smluvní strana se závazkem uvedeným pro druhé kontrolní období by do 15. dubna 2015 měla sekretariátu úmluvy předložit zprávu k usnadnění výpočtu přiděleného množství. Komise by měla vypracovat zprávu k usnadnění výpočtu množství přiděleného Unii a zprávu k usnadnění výpočtu společného množství přiděleného Unii, jejím členským státům a Islandu. Komise, členské státy a Island by své zprávy, které stanoví jejich přidělené množství rovnající se jejich úrovním emisí, jak jsou uvedeny v příloze I tohoto rozhodnutí, měly předložit do 15. dubna 2015. |
| --- | --- |

(18)

Konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu rozhodla, že každá smluvní strana se závazkem uvedeným pro druhé kontrolní období by do 15. dubna 2015 měla sekretariátu úmluvy předložit zprávu k usnadnění výpočtu přiděleného množství. Komise by měla vypracovat zprávu k usnadnění výpočtu množství přiděleného Unii a zprávu k usnadnění výpočtu společného množství přiděleného Unii, jejím členským státům a Islandu. Komise, členské státy a Island by své zprávy, které stanoví jejich přidělené množství rovnající se jejich úrovním emisí, jak jsou uvedeny v příloze I tohoto rozhodnutí, měly předložit do 15. dubna 2015.

| (19) | S cílem zdůraznit odhodlání Unie a jejích členských států přispět k tomu, aby změna dohodnutá v Dohá vstoupila v platnost včas, by se ji Unie, její členské státy a Island měly pokusit ratifikovat nejpozději ve třetím čtvrtletí roku 2015. |
| --- | --- |

(19)

S cílem zdůraznit odhodlání Unie a jejích členských států přispět k tomu, aby změna dohodnutá v Dohá vstoupila v platnost včas, by se ji Unie, její členské státy a Island měly pokusit ratifikovat nejpozději ve třetím čtvrtletí roku 2015.

| (20) | Změna dohodnutá v Dohá by měla být schválena jménem Unie, |
| --- | --- |

(20)

Změna dohodnutá v Dohá by měla být schválena jménem Unie,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Změna Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu dohodnutá v Dohá, dohodnutá dne 8. prosince 2012 v Dohá, se schvaluje jménem Unie.

Znění změny dohodnuté v Dohá je připojeno k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Unie a její členské státy plní své závazky podle článku 3 Kjótského protokolu a změny dohodnuté v Dohá v souladu s oznámením o podmínkách dohody o společném plnění závazků Evropské unie, jejích členských států a Islandu podle článku 3 Kjótského protokolu v souladu s článkem 4 Kjótského protokolu (dále jen „oznámení“), které je obsaženo v příloze I tohoto rozhodnutí.

Článek 3

1.   Množství přidělená členským státům a Islandu se rovnají úrovním emisí stanoveným v oznámení. Do 15. dubna 2015 předloží každý členský stát sekretariátu úmluvy zprávu k usnadnění výpočtu jemu přiděleného množství v souladu s požadavky Kjótského protokolu, změny dohodnuté v Dohá a rozhodnutí přijatých na jejich základě.

2.   Komise vypracuje zprávu k usnadnění výpočtu množství přiděleného Unii a zprávu k usnadnění výpočtu společného množství přiděleného Unii, jejím členským státům a Islandu (dále jen „společné přidělené množství“) v souladu s požadavky Kjótského protokolu, změny dohodnuté v Dohá a rozhodnutí přijatých na jejich základě. Komise předloží tyto zprávy sekretariátu úmluvy do 15. dubna 2015.

Článek 4

1.   Všechny jednotky přiděleného množství vydané v rámci druhého kontrolního období a dostupné v registru Unie poté, co Unie splní svou povinnost stanovenou v čl. 11 odst. 3 nařízení (EU) č. 525/2013, a po případném převedení jednotek přiděleného množství na základě prováděcích aktů přijatých podle čl. 10 odst. 7 nařízení (EU) č. 525/2013 (dále jen „přebytek Unie“) se na konci druhého kontrolního období navrátí členským státům.

2.   Přebytek Unie se členským státům rozdělí takto:

| (a) | jedna šestina přebytku Unie členským státům, které do konce druhého kontrolního období snížily své celkové průměrné roční emise o více než 20 % oproti svému výchozímu roku nebo období podle Kjótského protokolu, poměrně k tomu, jak překročily své závazky v tunách; |
| --- | --- |

(a)

jedna šestina přebytku Unie členským státům, které do konce druhého kontrolního období snížily své celkové průměrné roční emise o více než 20 % oproti svému výchozímu roku nebo období podle Kjótského protokolu, poměrně k tomu, jak překročily své závazky v tunách;

| (b) | jedna třetina přebytku Unie členským státům, které obdrží jednotky převedené podle písmene a) a jejichž HDP na hlavu (HDP za rok 2013 v eurech v tržních cenách) nedosahuje 60 % průměru Unie, poměrně k tomu, jak překročily své závazky v tunách; |
| --- | --- |

(b)

jedna třetina přebytku Unie členským státům, které obdrží jednotky převedené podle písmene a) a jejichž HDP na hlavu (HDP za rok 2013 v eurech v tržních cenách) nedosahuje 60 % průměru Unie, poměrně k tomu, jak překročily své závazky v tunách;

| (c) | jedna třetina přebytku Unie všem členským státům poměrně k jejich celkovým úrovním emisí uvedeným v tabulce 1 v příloze I k tomuto rozhodnutí; |
| --- | --- |

(c)

jedna třetina přebytku Unie všem členským státům poměrně k jejich celkovým úrovním emisí uvedeným v tabulce 1 v příloze I k tomuto rozhodnutí;

| (d) | jedna šestina přebytku Unie členským státům, jejichž HDP na hlavu (HDP za rok 2013 v eurech v tržních cenách) nedosahuje 90 % průměru Unie, poměrně k jejich celkovým úrovním emisí uvedeným v tabulce 1 v příloze I k tomuto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(d)

jedna šestina přebytku Unie členským státům, jejichž HDP na hlavu (HDP za rok 2013 v eurech v tržních cenách) nedosahuje 90 % průměru Unie, poměrně k jejich celkovým úrovním emisí uvedeným v tabulce 1 v příloze I k tomuto rozhodnutí.

Článek 5

1.   Předseda Rady určí osobu nebo osoby zmocněné uložit u generálního tajemníka Organizace spojených národů jménem Unie listinu o přijetí v souladu s čl. 20 odst. 4 a čl. 21 odst. 7 Kjótského protokolu, spolu s prohlášením o rozsahu pravomocí obsaženým v příloze II tohoto rozhodnutí, v souladu s čl. 24 odst. 3 Kjótského protokolu.

2.   Předseda Rady rovněž určí osobu nebo osoby zmocněné učinit jménem Unie oznámení sekretariátu úmluvy v souladu s čl. 4 odst. 2 Kjótského protokolu.

Článek 6

1.   Členské státy se vynasnaží přijmout nezbytné kroky, aby své listiny o přijetí uložily současně s listinou o přijetí Unie, a to pokud je to možné, ve třetím čtvrtletí roku 2015. Při ukládání svých listin o přijetí učiní členské státy svým jménem oznámení sekretariátu úmluvy v souladu s čl. 4 odst. 2 Kjótského protokolu.

2.   Členské státy informují Komisi před třetím zasedáním ad hoc pracovní skupiny pro Durbanskou platformu pro posílenou činnost, které se má konat ve dnech 8. až 13. února 2015, o svých rozhodnutích o přijetí změny dohodnuté v Dohá nebo, podle okolností, o pravděpodobném datu dokončení postupů nezbytných pro toto přijetí. Komise ve spolupráci s členskými státy stanoví datum pro současné uložení listin o schválení či přijetí.

Článek 7

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

Článek 8

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 13. července 2015.

Za Radu

předseda

F. ETGEN

---

(1)  Souhlas ze dne 10. června 2015 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/29/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se mění směrnice 2003/87/ES s cílem zlepšit a rozšířit systém pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 63), a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 406/2009/ES ze dne 23. dubna 2009 o úsilí členských států snížit emise skleníkových plynů, aby byly splněny závazky Společenství v oblasti snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020 (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 136).

2

(3)  Viz strana 17 v tomto čísle Úředního věstníku.

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32).

4

(5)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 406/2009/ES ze dne 23. dubna 2009 o úsilí členských států snížit emise skleníkových plynů, aby byly splněny závazky Společenství v oblasti snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020 (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 136).

5

(6)  Rozhodnutí Komise 2013/162/EU ze dne 26. března 2013 o stanovení ročních emisních přídělů členských států na období 2013–2020 v souladu s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 406/2009/ES (Úř. věst. L 90, 28.3.2013, s. 106).

6

(7)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/634/EU ze dne 31. října 2013 o úpravách ročních emisních přídělů členských států na období 2013–2020 v souladu s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 406/2009/ES (Úř. věst. L 292, 1.11.2013, s. 19).

7

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 ze dne 21. května 2013 o mechanismu monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů a podávání dalších informací na úrovni členských států a Unie vztahujících se ke změně klimatu a o zrušení rozhodnutí č. 280/2004/ES (Úř. věst. L 165, 18.6.2013, s. 13).

8

---

| 4.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 207/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 207/6

---

PŘEKLAD

ZMĚNA KJÓTSKÉHO PROTOKOLU DOHODNUTÁ V DOHÁ

Článek 1

Změna

Následující tabulka nahrazuje tabulku v příloze B protokolu:

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Smluvní strana | Kvantifikovaný závazek na omezení nebo snížení emisí (2008–2012) (v % výchozího roku nebo období) | Kvantifikovaný závazek na omezení nebo snížení emisí (2013–2020) (v % výchozího roku nebo období) | Referenční rok (2) | Kvantifikovaný závazek na omezení nebo snížení emisí (2013–2020) (vyjádřeno v % referenčního roku) (2) | Závazky na snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020 (v % referenčního roku) (3) |
| „Austrálie | 108 | 99,5 | 2000 | 98 | – 5 až – 15 % nebo – 25 % (4) |
| Rakousko | 92 | 80 (5) | Nep. | Nep. | |
| Bělorusko (6)
   (1) | | 88 | 1990 | Nep | – 8 % |
| Belgie | 92 | 80 (5) | Nep | Nep | |
| Bulharsko (1) | 92 | 80 (5) | Nep | Nep | |
| Chorvatsko (1) | 95 | 80 (7) | Nep | Nep | – 20 %/– 30 % (8) |
| Kypr | | 80 (5) | Nep | Nep | |
| Česká republika (1) | 92 | 80 (5) | Nep | Nep | |
| Dánsko | 92 | 80 (5) | Nep | Nep | |
| Estonsko (1) | 92 | 80 (5) | Nep | Nep | |
| Evropská unie | 92 | 80 (5) | 1990 | Nep | – 20 %/– 30 % (8) |
| Finsko | 92 | 80 (5) | Nep | Nep | |
| Francie | 92 | 80 (5) | Nep | Nep | |
| Německo | 92 | 80 (5) | Nep | Nep | |
| Řecko | 92 | 80 (5) | Nep | Nep | |
| Maďarsko (1) | 94 | 80 (5) | Nep | Nep | |
| Island | 110 | 80 (9) | Nep | Nep | |
| Irsko | 92 | 80 (5) | Nep | Nep | |
| Itálie | 92 | 80 (5) | Nep | Nep | |
| Kazachstán (1) | | 95 | 1990 | 95 | – 7 % |
| Lotyšsko (1) | 92 | 80 (5) | Nep | Nep | |
| Lichtenštejnsko | 92 | 84 | 1990 | 84 | – 20 %/– 30 % (10) |
| Litva (1) | 92 | 80 (5) | Nep | Nep | |
| Lucembursko | 92 | 80 (5) | Nep | Nep | |
| Malta | | 80 (5) | Nep | Nep | |
| Monako | 92 | 78 | 1990 | 78 | – 30 % |
| Nizozemsko | 92 | 80 (5) | Nep | Nep | |
| Norsko | 101 | 84 | 1990 | 84 | – 30 % až – 40 % (11) |
| Polsko (1) | 94 | 80 (5) | Nep | Nep | |
| Portugalsko | 92 | 80 (5) | Nep | Nep | |
| Rumunsko (1) | 92 | 80 (5) | Nep | Nep | |
| Slovensko (1) | 92 | 80 (5) | Nep | Nep | |
| Slovinsko (1) | 92 | 80 (5) | Nep | Nep | |
| Španělsko | 92 | 80 (5) | Nep | Nep | |
| Švédsko | 92 | 80 (5) | Nep | Nep | |
| Švýcarsko | 92 | 84,2 | 1990 | Nep | – 20 % až – 30 % (12) |
| Ukrajina (1) | 100 | 76 (13) | 1990 | Nep | – 20 % |
| Spojené království Velké Británie a Severního Irska | 92 | 80 (5) | NA | Nep | |
| Smluvní strana | Kvantifikovaný závazek na omezení nebo snížení emisí (2008–2012) (v % výchozího roku nebo období) | | | | |
| Kanada (14) | 94 | | | | |
| Japonsko (15) | 94 | | | | |
| Nový Zéland (16) | 100 | | | | |
| Ruská federace (17)
   (1) | 100 | | | | |
| Zkratka: Nep. = nepoužije se. |

1

2

3

4

5

6

Smluvní strana

Kvantifikovaný závazek na omezení nebo snížení emisí (2008–2012) (v % výchozího roku nebo období)

Kvantifikovaný závazek na omezení nebo snížení emisí (2013–2020) (v % výchozího roku nebo období)

Referenční rok (2)

Kvantifikovaný závazek na omezení nebo snížení emisí (2013–2020) (vyjádřeno v % referenčního roku) (2)

Závazky na snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020 (v % referenčního roku) (3)

„Austrálie

108

99,5

2000

98

– 5 až – 15 % nebo – 25 % (4)

Rakousko

92

80 (5)

Nep.

Nep.

Bělorusko (6)
   (1)

88

1990

Nep

– 8 %

Belgie

92

80 (5)

Nep

Nep

Bulharsko (1)

92

80 (5)

Nep

Nep

Chorvatsko (1)

95

80 (7)

Nep

Nep

– 20 %/– 30 % (8)

Kypr

80 (5)

Nep

Nep

Česká republika (1)

92

80 (5)

Nep

Nep

Dánsko

92

80 (5)

Nep

Nep

Estonsko (1)

92

80 (5)

Nep

Nep

Evropská unie

92

80 (5)

1990

Nep

– 20 %/– 30 % (8)

Finsko

92

80 (5)

Nep

Nep

Francie

92

80 (5)

Nep

Nep

Německo

92

80 (5)

Nep

Nep

Řecko

92

80 (5)

Nep

Nep

Maďarsko (1)

94

80 (5)

Nep

Nep

Island

110

80 (9)

Nep

Nep

Irsko

92

80 (5)

Nep

Nep

Itálie

92

80 (5)

Nep

Nep

Kazachstán (1)

95

1990

95

– 7 %

Lotyšsko (1)

92

80 (5)

Nep

Nep

Lichtenštejnsko

92

84

1990

84

– 20 %/– 30 % (10)

Litva (1)

92

80 (5)

Nep

Nep

Lucembursko

92

80 (5)

Nep

Nep

Malta

80 (5)

Nep

Nep

Monako

92

78

1990

78

– 30 %

Nizozemsko

92

80 (5)

Nep

Nep

Norsko

101

84

1990

84

– 30 % až – 40 % (11)

Polsko (1)

94

80 (5)

Nep

Nep

Portugalsko

92

80 (5)

Nep

Nep

Rumunsko (1)

92

80 (5)

Nep

Nep

Slovensko (1)

92

80 (5)

Nep

Nep

Slovinsko (1)

92

80 (5)

Nep

Nep

Španělsko

92

80 (5)

Nep

Nep

Švédsko

92

80 (5)

Nep

Nep

Švýcarsko

92

84,2

1990

Nep

– 20 % až – 30 % (12)

Ukrajina (1)

100

76 (13)

1990

Nep

– 20 %

Spojené království Velké Británie a Severního Irska

92

80 (5)

NA

Nep

Smluvní strana

Kvantifikovaný závazek na omezení nebo snížení emisí (2008–2012) (v % výchozího roku nebo období)

Kanada (14)

94

Japonsko (15)

94

Nový Zéland (16)

100

Ruská federace (17)
   (1)

100

Zkratka: Nep. = nepoužije se.

Následující seznam nahrazuje seznam pod nadpisem „Skleníkové plyny“ v příloze A protokolu:

„Skleníkové plyny

| | Oxid uhličitý (CO2) |
| --- | --- |

Oxid uhličitý (CO2)

| | Methan (CH4) |
| --- | --- |

Methan (CH4)

| | Oxid dusný (N2O) |
| --- | --- |

Oxid dusný (N2O)

| | Částečně fluorované uhlovodíky (HFC) |
| --- | --- |

Částečně fluorované uhlovodíky (HFC)

| | Zcela fluorované uhlovodíky (PFC) |
| --- | --- |

Zcela fluorované uhlovodíky (PFC)

| | Fluorid sírový (SF6) |
| --- | --- |

Fluorid sírový (SF6)

| | Fluorid dusitý (NF3) (18)“ |
| --- | --- |

Fluorid dusitý (NF3) (18)“

V článku 3 protokolu se za odstavec 1 vkládá tento odstavec:

„1 bis.   Smluvní strany uvedené v příloze I zajistí, jednotlivě nebo společně, aby jejich úhrnné antropogenní emise skleníkových plynů uvedených v příloze A, vyjádřené v ekvivalentu oxidu uhličitého, nepřekročily přidělená množství vypočtená podle jejich kvantifikovaných závazků na omezení a snížení emisí uvedených ve třetím sloupci tabulky obsažené v příloze B a v souladu s tímto článkem s cílem snížit v kontrolním období let 2013–2020 své celkové emise těchto plynů nejméně o 18 procent vzhledem k úrovni z roku 1990.“

V článku 3 protokolu se za odstavec 1 bis vkládá tento odstavec:

„1 ter.   Smluvní strana uvedená v příloze B může navrhnout úpravu snižující procentní podíl svého kvantifikovaného závazku na omezení a snížení emisí uvedeného ve třetím sloupci tabulky obsažené v příloze B, uvedený ve třetím sloupci přílohy B. Návrh takové úpravy sdělí smluvním stranám prostřednictvím sekretariátu alespoň tři měsíce před shromážděním konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran tohoto protokolu, na němž se navrhne její přijetí.“

V článku 3 protokolu se za odstavec 1 ter vkládá tento odstavec:

„1 quater.   Úprava navrhovaná smluvní stranou uvedenou v příloze I zvyšující ambice jejího kvantifikovaného závazku na omezení a snížení emisí podle čl. 3 odst. 1b se považuje za přijatou konferencí smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran tohoto protokolu, pokud více než tři čtvrtiny přítomných a hlasujících smluvních stran nevznesou proti jejímu přijetí námitku. Přijatou úpravu sdělí sekretariát depozitáři, který ji rozešle všem smluvním stranám, a úprava vstoupí v platnost 1. ledna roku následujícího po jejím sdělení depozitářem. Takové úpravy jsou pro smluvní strany závazné.“

V článku 3 protokolu se za odstavec 7 vkládá tento odstavec:

„7 bis.   Ve druhém kontrolním období pro kvantifikované omezení nebo snížení emisí trvajícím od roku 2013 do roku 2020 se množství přidělené každé smluvní straně uvedené v příloze I rovná příslušnému procentnímu podílu uvedenému ve třetím sloupci tabulky obsažené v příloze B z osminásobku ekvivalentu oxidu uhličitého, který odpovídá jejímu úhrnnému množství antropogenních emisí skleníkových plynů uvedených v příloze A v roce 1990 nebo ve výchozím roce či období stanoveném v souladu s výše uvedeným odstavcem 5. Smluvní strany uvedené v příloze I, v jejichž případě změny využívání půdy a lesnictví představovaly v roce 1990 čistý zdroj emisí skleníkových plynů, zahrnou pro účely výpočtu přiděleného množství do emisí svého výchozího roku 1990 nebo odpovídajícího období úhrnné antropogenní emise ze zdrojů v ekvivalentu oxidu uhličitého, od nichž odečtou snížení pomocí propadů v roce 1990 v důsledku změn využívání půdy.“

V článku 3 protokolu se za odstavec 7 bis vkládá tento odstavec:

„7 ter.   Každý kladný rozdíl mezi množstvím přiděleným smluvní straně uvedené v příloze I na druhé kontrolní období a osminásobkem průměrných ročních emisí za první tři roky předcházejícího kontrolního období se převede na účet pro zrušení této smluvní strany.“

V čl. 3 odst. 8 protokolu se slova:

| | „pro účely výpočtů ve smyslu odstavce 7 výše“ |
| --- | --- |

„pro účely výpočtů ve smyslu odstavce 7 výše“

nahrazují slovy:

| | „pro účely výpočtů ve smyslu odstavců 7 a 7 bis výše“. |
| --- | --- |

„pro účely výpočtů ve smyslu odstavců 7 a 7 bis výše“.

V článku 3 protokolu se za odstavec 8 vkládá tento odstavec:

„8 bis.   Každá smluvní strana uvedená v příloze I může pro účely výpočtů ve smyslu odstavce 7 bis výše použít jako výchozí rok pro fluorid dusitý rok 1995 nebo 2000.“

V článku 3 protokolu se za odstavec 12 vkládají tyto odstavce:

„12 bis.   Smluvní strany uvedené v příloze I mohou veškeré jednotky vyprodukované tržními mechanismy, které mají být podle úmluvy nebo jejích nástrojů stanoveny, použít k tomu, aby jim pomohly při dosažení souladu s jejich kvantifikovanými závazky na omezení a snížení emisí podle článku 3. Veškeré takové jednotky, které smluvní strana získá od jiné smluvní strany úmluvy, se připočtou k přidělenému množství získávající smluvní strany a odečtou se od množství jednotek druhé strany.

12 ter.   Konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran tohoto protokolu zajistí, aby v případě, kdy smluvní strany uvedené v příloze I používají jednotky ze schválených činností v rámci tržních mechanismů uvedených v odstavci 12 bis výše k tomu, aby jim pomohly při dosažení souladu s jejich kvantifikovanými závazky na omezení a snížení emisí podle článku 3, byla část těchto jednotek použita na pokrytí administrativních výdajů a na pomoc smluvním stranám, které jsou rozvojovými zeměmi a jsou zvláště vystaveny nepříznivým účinkům změny klimatu, financovat náklady na přizpůsobení, pokud jsou tyto jednotky získané podle článku 17.“

V čl. 4 odst. 2 protokolu se na konci první věty doplňují slova:

| | „nebo v den uložení svých listin o přijetí jakékoli změny přílohy B v souladu s čl. 3 odst. 9“ |
| --- | --- |

„nebo v den uložení svých listin o přijetí jakékoli změny přílohy B v souladu s čl. 3 odst. 9“

V čl. 4 odst. 3 protokolu se slova:

| | „v čl. 3 odst. 7“ |
| --- | --- |

„v čl. 3 odst. 7“

nahrazují slovy:

| | „v článku 3, na které se vztahují“. |
| --- | --- |

„v článku 3, na které se vztahují“.

Článek 2

Vstup v platnost

Tato změna vstupuje v platnost v souladu s články 20 a 21 Kjótského protokolu.

---

(1)  Státy, které se nacházejí v procesu přechodu k tržnímu hospodářství.

1

Všechny poznámky pod čarou, kromě poznámek pod čarou 1, 2 a 5, poskytly příslušné smluvní strany.

(2)  Referenční rok může smluvní strana použít dobrovolně pro své vlastní potřeby, aby mohla vyjádřit svůj kvantifikovaný závazek na omezení nebo snížení emisí v procentech emisí v daném roce, který není mezinárodně závazný v rámci Kjótského protokolu, navíc k uvedení svých kvantifikovaných závazků ve vztahu k výchozímu roku ve druhém a třetím sloupci této tabulky, které jsou mezinárodně právně závazné.

2

(3)  Další informace týkající se těchto závazků lze nalézt v dokumentech FCCC/SB/2011/INF.1/Rev.1 a FCCC/KP/AWG/2012/MISC.1, Add.1 a Add.2.

3

(4)  Kvantifikovaný závazek Austrálie ve druhém kontrolním období Kjótského protokolu je v souladu s dosažením nepodmíněného cíle této země do roku 2020, jímž je 5 procent pod úrovní roku 2000. Austrálie si ponechává možnost zvýšit později svůj cíl do roku 2020 na 15 nebo 25 procent pod úrovní roku 2000, což je podmíněno splněním určitých podmínek. Tento odkaz zachovává status těchto závazků, jak byly učiněny podle Cancúnských dohod, a nevytváří nový právně závazný závazek podle tohoto protokolu ani podle pravidel a podmínek s ním souvisejících.

4

(5)  Kvantifikované závazky Evropské unie a jejích členských států na druhé kontrolní období v rámci Kjótského protokolu vycházejí z předpokladu, že budou plněny společně Evropskou unií a jejími členskými státy v souladu s článkem 4 Kjótského protokolu. Těmito kvantifikovanými závazky není dotčeno následné oznámení Evropské unie a jejích členských států o dohodě o společném plnění závazků v souladu s ustanoveními Kjótského protokolu.

5

(6)  Doplněno do přílohy B změnou přijatou podle rozhodnutí 10/CMP.2. Tato změna ještě nevstoupila v platnost.

6

(7)  Kvantifikovaný závazek Chorvatska na druhé kontrolní období v rámci Kjótského protokolu vychází z předpokladu, že Chorvatsko bude tento závazek plnit společně s Evropskou unií a jejími členskými státy v souladu s článkem 4 Kjótského protokolu. Přistoupení Chorvatska k Evropské unii proto nemá vliv na jeho účast na takové dohodě o společném plnění podle článku 4 ani na jeho kvantifikovaný závazek.

7

(8)  Jako příspěvek k celosvětové a komplexní dohodě pro období po roce 2012 Evropská unie znovu opakuje svou podmíněnou nabídku zvýšit svůj závazek na snížení emisí do roku 2020 oproti hodnotám z roku 1990 na 30 procent za předpokladu, že se další rozvinuté země zaváží ke srovnatelnému snížení emisí a rozvojové země přispějí úměrně svým povinnostem a odpovídajícím možnostem.

8

(9)  Kvantifikovaný závazek Islandu na druhé kontrolní období v rámci Kjótského protokolu vychází z předpokladu, že bude plněn společně s Evropskou unií a jejími členskými státy v souladu s článkem 4 Kjótského protokolu.

9

(10)  Kvantifikovaný závazek uvedený ve sloupci tři odkazuje na cíl snížení emisí do roku 2020 oproti hodnotám z roku 1990 o 20 procent. Lichtenštejnsko by zvážilo vyšší cíl snížení emisí do roku 2020 oproti hodnotám z roku 1990 až o 30 procent pod podmínkou, že se další rozvinuté země zaváží ke srovnatelnému snížení emisí a hospodářsky pokročilejší rozvojové země přispějí úměrně svým povinnostem a odpovídajícím možnostem.

10

(11)  Kvantifikovaný závazek Norska ve výši 84 % je v souladu s jeho cílem snížit emise do roku 2020 oproti hodnotám z roku 1990 o 30 procent. Pokud bude moci přispět k dosažení celosvětové a komplexní dohody, ve které se smluvní strany, jež jsou hlavními zdroji emisí, dohodnou na jejich snížení v souladu s cílem omezit oteplování na 2 °C, zvýší Norsko svůj závazek snížit emise do roku 2020 oproti hodnotám z roku 1990 na 40 procent. Tento odkaz zachovává status závazku učiněného podle Cancúnských dohod a nevytváří nový právně závazný závazek podle tohoto protokolu.

11

(12)  Kvantifikovaný závazek uvedený ve třetím sloupci této tabulky odkazuje na snížení emisí do roku 2020 oproti hodnotám z roku 1990 o 20 procent. Švýcarsko by zvážilo vyšší snížení emisí do roku 2020 oproti hodnotám z roku 1990 až o 30 procent za předpokladu, že se další rozvinuté země zaváží ke srovnatelnému snížení emisí a rozvojové země přispějí úměrně svým povinnostem a odpovídajícím možnostem v souladu s cílem omezit oteplování na 2 °C. Tento odkaz zachovává status závazku učiněného podle Cancúnských dohod a nevytváří nový právně závazný závazek podle tohoto protokolu ani podle pravidel a podmínek s ním souvisejících.

12

(13)  Mělo by se jednat o úplný přesun a nelze akceptovat žádné zrušení ani omezení použití tohoto oprávněně nabytého suverénního vlastnictví.

13

(14)  Dne 15. prosince 2011 obdržel depozitář písemné oznámení o odstoupení Kanady od Kjótského protokolu. Tento akt nabude pro Kanadu účinnosti dne 15. prosince 2012.

14

(15)  Ve sdělení ze dne 10. prosince 2010 Japonsko uvedlo, že nemá v úmyslu být povinno se účastnit druhého kontrolního období Kjótského protokolu po roce 2012.

15

(16)  Nový Zéland je i nadále smluvní stranou Kjótského protokolu. V období 2013–2020 bude podle Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu plnit kvantifikovaný cíl na snížení emisí v rámci celého hospodářství.

16

(17)  Ve sdělení ze dne 8. prosince 2010, které sekretariát obdržel dne 9. prosince 2010, Ruská federace uvedla, že ve druhém kontrolním období nemá v úmyslu přijmout kvantitativní závazek na omezení nebo snížení emisí.“

17

(18)  Platí až od začátku druhého kontrolního období.

18

---

PŘÍLOHA I

Oznámení o podmínkách dohody o společném plnění závazků Evropské unie, jejích členských států a Islandu podle článku 3 Kjótského protokolu pro druhé kontrolní období Kjótského protokolu, ve znění přijatém v Dohá konferencí smluvních stran Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu jednající jako shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu v rozhodnutí 1/CMP.8, v souladu s článkem 4 Kjótského protokolu

1.   Členové dohody

Členy této dohody (dále jen „členové“) jsou Evropská unie, její členské státy a Islandská republika, jež jsou jednotlivě smluvními stranami Kjótského protokolu. V současnosti jsou členskými státy Evropské unie tyto státy:

Belgické království, Bulharská republika, Česká republika, Dánské království, Spolková republika Německo, Estonská republika, Irsko, Řecká republika, Španělské království, Francouzská republika, Chorvatská republika, Italská republika, Kyperská republika, Lotyšská republika, Litevská republika, Lucemburské velkovévodství, Maďarsko, Republika Malta, Nizozemské království, Rakouská republika, Polská republika, Portugalská republika, Rumunsko, Republika Slovinsko, Slovenská republika, Finská republika, Švédské království, Spojené království Velké Británie a Severního Irska.

Island je členem této dohody na základě Dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Islandem na straně druhé o účasti Islandu na společném plnění závazků Evropské unie, jejích členských států a Islandu ve druhém kontrolním období Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu.

2.   Společné plnění závazků podle článku 3 Kjótského protokolu pro druhé kontrolní období Kjótského protokolu

V souladu s čl. 4 odst. 1 Kjótského protokolu budou členové plnit své závazky podle článku 3 uvedeného protokolu takto:

| — | členové v souladu s čl. 4 odst. 5 a 6 Kjótského protokolu zajistí, že v členských státech a na Islandu celkový součet jejich úhrnných antropogenních emisí skleníkových plynů uvedených v příloze A Kjótského protokolu, v ekvivalentu oxidu uhličitého, nepřesáhne jim přidělené společné množství; |
| --- | --- |

—

členové v souladu s čl. 4 odst. 5 a 6 Kjótského protokolu zajistí, že v členských státech a na Islandu celkový součet jejich úhrnných antropogenních emisí skleníkových plynů uvedených v příloze A Kjótského protokolu, v ekvivalentu oxidu uhličitého, nepřesáhne jim přidělené společné množství;

| — | použití čl. 3 odst. 1 Kjótského protokolu na emise skleníkových plynů z letecké a lodní dopravy v členských státech a na Islandu se zakládá na přístupu úmluvy, že do cílů smluvních stran se zahrnují pouze emise z vnitrostátních letů a vnitrostátní lodní dopravy. Přístup Evropské unie v rámci druhého kontrolního období Kjótského protokolu zůstává stejný jako v prvním kontrolním období, a to kvůli nedostatečnému pokroku od přijetí rozhodnutí 2/CP.3 při přiřazování těchto emisí do cílů smluvních stran. Tím není dotčeno přísné dodržování závazků Evropské unie v rámci klimaticko-energetického balíčku, které zůstávají beze změn. Rovněž tak není dotčena potřeba přijímat opatření týkající se emisí těchto plynů ze spalování paliv v letecké a námořní dopravě; |
| --- | --- |

—

použití čl. 3 odst. 1 Kjótského protokolu na emise skleníkových plynů z letecké a lodní dopravy v členských státech a na Islandu se zakládá na přístupu úmluvy, že do cílů smluvních stran se zahrnují pouze emise z vnitrostátních letů a vnitrostátní lodní dopravy. Přístup Evropské unie v rámci druhého kontrolního období Kjótského protokolu zůstává stejný jako v prvním kontrolním období, a to kvůli nedostatečnému pokroku od přijetí rozhodnutí 2/CP.3 při přiřazování těchto emisí do cílů smluvních stran. Tím není dotčeno přísné dodržování závazků Evropské unie v rámci klimaticko-energetického balíčku, které zůstávají beze změn. Rovněž tak není dotčena potřeba přijímat opatření týkající se emisí těchto plynů ze spalování paliv v letecké a námořní dopravě;

| — | každý člen může zvýšit svou úroveň ambicí prostřednictvím převodu jednotek přiděleného množství, jednotek snížení emisí nebo ověřených jednotek snížení emisí na účet pro zrušení, který byl zřízen v jeho vnitrostátním registru. Členové předloží společně informace požadované v odstavci 9 rozhodnutí 1/CMP.8 a společně učiní jakékoli návrhy pro účely čl. 3 odst. 1 ter a 1 quater Kjótského protokolu; |
| --- | --- |

—

každý člen může zvýšit svou úroveň ambicí prostřednictvím převodu jednotek přiděleného množství, jednotek snížení emisí nebo ověřených jednotek snížení emisí na účet pro zrušení, který byl zřízen v jeho vnitrostátním registru. Členové předloží společně informace požadované v odstavci 9 rozhodnutí 1/CMP.8 a společně učiní jakékoli návrhy pro účely čl. 3 odst. 1 ter a 1 quater Kjótského protokolu;

| — | členové budou i nadále uplatňovat čl. 3 odst. 3 a 4 Kjótského protokolu a plnit rozhodnutí schválená individuálně na jejich základě; |
| --- | --- |

—

členové budou i nadále uplatňovat čl. 3 odst. 3 a 4 Kjótského protokolu a plnit rozhodnutí schválená individuálně na jejich základě;

| — | kombinované emise členů ve výchozím roce se budou rovnat součtu emisí v příslušných výchozích letech každého členského státu a Islandu; |
| --- | --- |

—

kombinované emise členů ve výchozím roce se budou rovnat součtu emisí v příslušných výchozích letech každého členského státu a Islandu;

| — | pokud využívání půdy, změny využívání půdy a lesnictví představovaly pro kterýkoli členský stát nebo Island v roce 1990 čistý zdroj emisí skleníkových plynů, musí příslušný člen v souladu s čl. 3 odst. 7 bis Kjótského protokolu zahrnout pro účely výpočtu společného množství přiděleného členům určeného v souladu s čl. 3 odst. 7 bis, 8 a 8 bis Kjótského protokolu do emisí svého výchozího roku nebo období úhrnné antropogenní emise ze zdrojů v ekvivalentu oxidu uhličitého, od nichž odečtou snížení pomocí propadů ve výchozím roce nebo období v důsledku využívání půdy, změn využívání půdy a lesnictví; |
| --- | --- |

—

pokud využívání půdy, změny využívání půdy a lesnictví představovaly pro kterýkoli členský stát nebo Island v roce 1990 čistý zdroj emisí skleníkových plynů, musí příslušný člen v souladu s čl. 3 odst. 7 bis Kjótského protokolu zahrnout pro účely výpočtu společného množství přiděleného členům určeného v souladu s čl. 3 odst. 7 bis, 8 a 8 bis Kjótského protokolu do emisí svého výchozího roku nebo období úhrnné antropogenní emise ze zdrojů v ekvivalentu oxidu uhličitého, od nichž odečtou snížení pomocí propadů ve výchozím roce nebo období v důsledku využívání půdy, změn využívání půdy a lesnictví;

| — | výpočet podle čl. 3 odst. 7 ter Kjótského protokolu se vztahuje na společné přidělené množství na druhé kontrolní období pro členy určené v souladu s čl. 3 odst. 7 bis, 8 a 8 bis Kjótského protokolu a na osminásobek součtu průměrných ročních emisí členů za první tři roky prvního kontrolního období; |
| --- | --- |

—

výpočet podle čl. 3 odst. 7 ter Kjótského protokolu se vztahuje na společné přidělené množství na druhé kontrolní období pro členy určené v souladu s čl. 3 odst. 7 bis, 8 a 8 bis Kjótského protokolu a na osminásobek součtu průměrných ročních emisí členů za první tři roky prvního kontrolního období;

| — | v souladu s rozhodnutím 1/CMP.8 se jednotky na účtu některého člena, na němž eviduje rezervu přebytku z předchozího období, mohou použít pro zaúčtování během dodatečného období pro plnění závazků druhého kontrolního období do té míry, v jaké emise členů během druhého kontrolního období překročily jejich příslušné přidělené množství pro toto kontrolní období, jak je definováno v tomto oznámení. |
| --- | --- |

—

v souladu s rozhodnutím 1/CMP.8 se jednotky na účtu některého člena, na němž eviduje rezervu přebytku z předchozího období, mohou použít pro zaúčtování během dodatečného období pro plnění závazků druhého kontrolního období do té míry, v jaké emise členů během druhého kontrolního období překročily jejich příslušné přidělené množství pro toto kontrolní období, jak je definováno v tomto oznámení.

3.   Příslušné úrovně emisí přidělené členům dohody

Kvantifikované závazky na omezení a snížení emisí pro členy uvedené ve třetím sloupci tabulky v příloze B Kjótského protokolu činí 80 %. Společné množství přidělené členům pro druhé kontrolní období se určí podle čl. 3 odst. 7 bis, 8 a 8 bis Kjótského protokolu a jeho výpočet usnadní zpráva předložená Evropskou unií podle odstavce 2 rozhodnutí 2/CMP.8.

Příslušné úrovně emisí členů jsou tyto:

| — | Úroveň emisí pro Evropskou unii je rozdílem mezi společným množstvím přiděleným členům a součtem úrovní emisí členských států a Islandu. Její výpočet usnadní zpráva předložená podle odstavce 2 rozhodnutí 2/CMP.8. |
| --- | --- |

—

Úroveň emisí pro Evropskou unii je rozdílem mezi společným množstvím přiděleným členům a součtem úrovní emisí členských států a Islandu. Její výpočet usnadní zpráva předložená podle odstavce 2 rozhodnutí 2/CMP.8.

| — | Příslušné úrovně emisí členských států a Islandu v souladu s čl. 4 odst. 1 a 5 Kjótského protokolu jsou součtem jejich příslušných množství uvedených v tabulce 1 níže a případných výsledků uplatnění čl. 3 odst. 7 bis druhé věty Kjótského protokolu pro daný členský stát nebo Island. |
| --- | --- |

—

Příslušné úrovně emisí členských států a Islandu v souladu s čl. 4 odst. 1 a 5 Kjótského protokolu jsou součtem jejich příslušných množství uvedených v tabulce 1 níže a případných výsledků uplatnění čl. 3 odst. 7 bis druhé věty Kjótského protokolu pro daný členský stát nebo Island.

Množství přidělená členům se rovnají jejich příslušným úrovním emisí.

Množství přidělené Evropské unii bude započítáno do emisí skleníkových plynů ze zdrojů v rámci systému Evropské unie pro obchodování s emisemi, kterého se účastní její členské státy a Island, pokud jsou tyto emise zahrnuty do Kjótského protokolu. Příslušná množství přidělená členským státům a Islandu zahrnují emise skleníkových plynů ze zdrojů a snížení pomocí propadů v každém členském státě nebo na Islandu ze zdrojů a propadů, které nejsou zahrnuty ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/29/ES, kterou se mění směrnice 2003/87/ES, tak aby se zlepšil a rozšířil systém pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství. To zahrnuje veškeré emise ze zdrojů a snížení pomocí propadů, na něž se vztahuje čl. 3 odst. 3 a 4 Kjótského protokolu, a také veškeré emise fluoridu dusitého (NF3) podle Kjótského protokolu.

Členové této dohody budou samostatně vykazovat emise ze zdrojů a snížení pomocí propadů, které jsou zahrnuty do jim přidělených množství.

Tabulka 1: Úrovně emisí členských států a Islandu (před použitím čl. 3 odst. 7 bis) v tunách ekvivalentu oxidu uhličitého pro druhé kontrolní období Kjótského protokolu

| Belgie | 584 228 513 |
| --- | --- |
| Bulharsko | 222 945 983 |
| Česká republika | 520 515 203 |
| Dánsko | 269 321 526 |
| Německo | 3 592 699 888 |
| Estonsko | 51 056 976 |
| Irsko | 343 467 221 |
| Řecko | 480 791 166 |
| Španělsko | 1 766 877 232 |
| Francie | 3 014 714 832 |
| Chorvatsko | 162 271 086 |
| Itálie | 2 410 291 421 |
| Kypr | 47 450 128 |
| Lotyšsko | 76 633 439 |
| Litva | 113 600 821 |
| Lucembursko | 70 736 832 |
| Maďarsko | 434 486 280 |
| Malta | 9 299 769 |
| Nizozemsko | 919 963 374 |
| Rakousko | 405 712 317 |
| Polsko | 1 583 938 824 |
| Portugalsko | 402 210 711 |
| Rumunsko | 656 059 490 |
| Slovinsko | 99 425 782 |
| Slovensko | 202 268 939 |
| Finsko | 240 544 599 |
| Švédsko | 315 554 578 |
| Spojené království | 2 743 362 625 |
| Island | 15 327 217 |

Belgie

584 228 513

Bulharsko

222 945 983

Česká republika

520 515 203

Dánsko

269 321 526

Německo

3 592 699 888

Estonsko

51 056 976

Irsko

343 467 221

Řecko

480 791 166

Španělsko

1 766 877 232

Francie

3 014 714 832

Chorvatsko

162 271 086

Itálie

2 410 291 421

Kypr

47 450 128

Lotyšsko

76 633 439

Litva

113 600 821

Lucembursko

70 736 832

Maďarsko

434 486 280

Malta

9 299 769

Nizozemsko

919 963 374

Rakousko

405 712 317

Polsko

1 583 938 824

Portugalsko

402 210 711

Rumunsko

656 059 490

Slovinsko

99 425 782

Slovensko

202 268 939

Finsko

240 544 599

Švédsko

315 554 578

Spojené království

2 743 362 625

Island

15 327 217

---

PŘÍLOHA II

Prohlášení Evropské unie Učiněné v souladu s čl. 24 odst. 3 Kjótského Protokolu

V současnosti jsou členskými státy Evropské unie: Belgické království, Bulharská republika, Česká republika, Dánské království, Spolková republika Německo, Estonská republika, Irsko, Řecká republika, Španělské království, Francouzská republika, Chorvatská republika, Italská republika, Kyperská republika, Lotyšská republika, Litevská republika, Lucemburské velkovévodství, Maďarsko, Republika Malta, Nizozemské království, Rakouská republika, Polská republika, Portugalská republika, Rumunsko, Republika Slovinsko, Slovenská republika, Finská republika, Švédské království a Spojené království Velké Británie a Severního Irska.

Evropská unie prohlašuje, že má v souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie, a zejména s čl. 192 odst. 1 a článkem 191 této smlouvy, pravomoc uzavírat mezinárodní dohody a plnit závazky z nich vyplývající, které přispívají ke sledování těchto cílů:

| — | zachování, ochrana a zlepšování kvality životního prostředí; |
| --- | --- |

—

zachování, ochrana a zlepšování kvality životního prostředí;

| — | ochrana lidského zdraví; |
| --- | --- |

—

ochrana lidského zdraví;

| — | uvážlivé a racionální využívání přírodních zdrojů; |
| --- | --- |

—

uvážlivé a racionální využívání přírodních zdrojů;

| — | podpora opatření na mezinárodní úrovni pro řešení regionálních a celosvětových problémů životního prostředí, a zejména boje proti změně klimatu. |
| --- | --- |

—

podpora opatření na mezinárodní úrovni pro řešení regionálních a celosvětových problémů životního prostředí, a zejména boje proti změně klimatu.

Evropská unie prohlašuje, že její kvantifikovaný závazek na snížení emisí ve druhém kontrolním období Kjótského protokolu (2013–2020) bude plněn opatřeními Evropské unie a jejích členských států v rámci jejich odpovídajících pravomocí. Právně závazné nástroje k plnění jejího závazku pro záležitosti upravované Kjótským protokolem ve znění změny dohodnuté v Dohá jsou již v platnosti.

Evropská unie bude i nadále pravidelně poskytovat informace o příslušných právních nástrojích Evropské unie v rámci doplňujících informací, které zařazuje do svých národních sdělení, předkládaných podle článku 12 úmluvy pro účely prokazování plnění závazků podle Kjótského protokolu v souladu s čl. 7 odst. 2 protokolu a s odpovídajícími pokyny.

---

| 4.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 207/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 207/15

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2015/1340

ze dne 13. července 2015

o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Islandem na straně druhé o účasti Islandu na společném plnění závazků Evropské unie, jejích členských států a Islandu v druhém kontrolním období Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu jménem Evropské unie

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

s ohledem na souhlas Evropského parlamentu (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Kjótský protokol k Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu (dále jen „Kjótský protokol“), který obsahuje právně závazné závazky ke snižování emisí pro první kontrolní období od roku 2008 do roku 2012 pro strany uvedené v příloze B, vstoupil v platnost dne 16. února 2005. Unie schválila Kjótský protokol rozhodnutím Rady 2002/358/ES (2). Unie a členské státy ratifikovaly Kjótský protokol a dohodly se, že své závazky v prvním kontrolním období budou plnit společně. Island ratifikoval výše uvedený protokol dne 23. května 2002. |
| --- | --- |

(1)

Kjótský protokol k Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu (dále jen „Kjótský protokol“), který obsahuje právně závazné závazky ke snižování emisí pro první kontrolní období od roku 2008 do roku 2012 pro strany uvedené v příloze B, vstoupil v platnost dne 16. února 2005. Unie schválila Kjótský protokol rozhodnutím Rady 2002/358/ES (2). Unie a členské státy ratifikovaly Kjótský protokol a dohodly se, že své závazky v prvním kontrolním období budou plnit společně. Island ratifikoval výše uvedený protokol dne 23. května 2002.

| (2) | Rada na svém zasedání dne 15. prosince 2009 uvítala žádost Islandu o plnění jeho závazků ve druhém kontrolním období společně s Unií a jejími členskými státy a vyzvala Komisi, aby předložila doporučení k zahájení nezbytných jednání o dohodě s Islandem, která bude v souladu se zásadami a kritérii stanovenými v klimaticko-energetickém balíčku Unie. |
| --- | --- |

(2)

Rada na svém zasedání dne 15. prosince 2009 uvítala žádost Islandu o plnění jeho závazků ve druhém kontrolním období společně s Unií a jejími členskými státy a vyzvala Komisi, aby předložila doporučení k zahájení nezbytných jednání o dohodě s Islandem, která bude v souladu se zásadami a kritérii stanovenými v klimaticko-energetickém balíčku Unie.

| (3) | Na konferenci o klimatu v Dohá v prosinci 2012 se všechny smluvní strany Kjótského protokolu dohodly na změně dohodnuté v Dohá, která zavádí druhé kontrolní období Kjótského protokolu od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2020. Změna dohodnutá v Dohá mění přílohu B Kjótského protokolu, stanoví další právně závazné závazky v oblasti zmírňování změny klimatu na druhé kontrolní období pro smluvní strany uvedené ve zmíněné příloze a mění a dále rozvádí ustanovení o provádění závazků smluvních stran během druhého kontrolního období. |
| --- | --- |

(3)

Na konferenci o klimatu v Dohá v prosinci 2012 se všechny smluvní strany Kjótského protokolu dohodly na změně dohodnuté v Dohá, která zavádí druhé kontrolní období Kjótského protokolu od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2020. Změna dohodnutá v Dohá mění přílohu B Kjótského protokolu, stanoví další právně závazné závazky v oblasti zmírňování změny klimatu na druhé kontrolní období pro smluvní strany uvedené ve zmíněné příloze a mění a dále rozvádí ustanovení o provádění závazků smluvních stran během druhého kontrolního období.

| (4) | Cíle Unie, jejích členských států a Islandu jsou uvedeny ve změně dohodnuté v Dohá s poznámkou pod čarou, v níž je uvedeno, že tyto cíle vycházejí z předpokladu, že budou plněny společně v souladu s článkem 4 Kjótského protokolu. Unie, její členské státy a Island při přijetí změny dohodnuté v Dohá dne 8. prosince 2012 rovněž vydaly společné prohlášení, v němž vyjádřily záměr plnit své závazky ve druhém kontrolním období společně. Prohlášení bylo dohodnuto během setkání ministrů EU, jež se při této příležitosti konalo v Dohá, a schváleno Radou dne 17. prosince 2012. |
| --- | --- |

(4)

Cíle Unie, jejích členských států a Islandu jsou uvedeny ve změně dohodnuté v Dohá s poznámkou pod čarou, v níž je uvedeno, že tyto cíle vycházejí z předpokladu, že budou plněny společně v souladu s článkem 4 Kjótského protokolu. Unie, její členské státy a Island při přijetí změny dohodnuté v Dohá dne 8. prosince 2012 rovněž vydaly společné prohlášení, v němž vyjádřily záměr plnit své závazky ve druhém kontrolním období společně. Prohlášení bylo dohodnuto během setkání ministrů EU, jež se při této příležitosti konalo v Dohá, a schváleno Radou dne 17. prosince 2012.

| (5) | V uvedeném prohlášení Unie, její členské státy a Island v souladu s čl. 4 odst. 1 Kjótského protokolu, který smluvním stranám umožňuje, aby splnily své závazky podle článku 3 Kjótského protokolu společně, rovněž uvedly, že čl. 3 odst. 7b Kjótského protokolu bude podle dohody o společném plnění Unií, jejími členskými státy, Chorvatskem a Islandem uplatňován na společné přidělené množství a nebude uplatňován v případě členských států, Chorvatska nebo Islandu jednotlivě. |
| --- | --- |

(5)

V uvedeném prohlášení Unie, její členské státy a Island v souladu s čl. 4 odst. 1 Kjótského protokolu, který smluvním stranám umožňuje, aby splnily své závazky podle článku 3 Kjótského protokolu společně, rovněž uvedly, že čl. 3 odst. 7b Kjótského protokolu bude podle dohody o společném plnění Unií, jejími členskými státy, Chorvatskem a Islandem uplatňován na společné přidělené množství a nebude uplatňován v případě členských států, Chorvatska nebo Islandu jednotlivě.

| (6) | Podle čl. 4 odst. 1 Kjótského protokolu musí smluvní strany, které se dohodly, že splní své závazky podle článku 3 Kjótského protokolu společně, v uvedené dohodě stanovit příslušnou úroveň emisí přidělenou každé ze smluvních stran dohody. Kjótský protokol v čl. 4 odst. 2 dále vyžaduje, aby smluvní strany dohody o společném plnění v den uložení svých listin o ratifikaci nebo schválení uvědomily sekretariát Kjótského protokolu o podmínkách této dohody. |
| --- | --- |

(6)

Podle čl. 4 odst. 1 Kjótského protokolu musí smluvní strany, které se dohodly, že splní své závazky podle článku 3 Kjótského protokolu společně, v uvedené dohodě stanovit příslušnou úroveň emisí přidělenou každé ze smluvních stran dohody. Kjótský protokol v čl. 4 odst. 2 dále vyžaduje, aby smluvní strany dohody o společném plnění v den uložení svých listin o ratifikaci nebo schválení uvědomily sekretariát Kjótského protokolu o podmínkách této dohody.

| (7) | Podmínky dohody o společném plnění závazků Unie, jejích členských států a Islandu podle článku 3 Kjótského protokolu jsou stanoveny v příloze rozhodnutí Rady (EU) 2015/1339 (3). Tyto podmínky jsou rovněž uvedeny v příloze 2 Dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Islandem na straně druhé o účasti Islandu na společném plnění závazků Evropské unie, jejích členských států a Islandu v druhém kontrolním období Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu jménem Evropské unie (dále jen „dohoda“). |
| --- | --- |

(7)

Podmínky dohody o společném plnění závazků Unie, jejích členských států a Islandu podle článku 3 Kjótského protokolu jsou stanoveny v příloze rozhodnutí Rady (EU) 2015/1339 (3). Tyto podmínky jsou rovněž uvedeny v příloze 2 Dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Islandem na straně druhé o účasti Islandu na společném plnění závazků Evropské unie, jejích členských států a Islandu v druhém kontrolním období Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu jménem Evropské unie (dále jen „dohoda“).

| (8) | Aby bylo zajištěno, že závazky Islandu při společném plnění budou stanoveny a uplatňovány nediskriminačně, stejně vůči Islandu i členským státům, úroveň emisí pro Island byla určena způsobem, který je v souladu jak se stávajícím kvantifikovaným závazkem na snížení emisí uvedeným ve třetím sloupci přílohy B Kjótského protokolu (ve znění změny dohodnuté v Dohá), tak s právními předpisy Unie, včetně klimaticko-energetického balíčku z roku 2009 a zásadami a kritérii, na nichž jsou založeny cíle v dotyčných právních předpisech. |
| --- | --- |

(8)

Aby bylo zajištěno, že závazky Islandu při společném plnění budou stanoveny a uplatňovány nediskriminačně, stejně vůči Islandu i členským státům, úroveň emisí pro Island byla určena způsobem, který je v souladu jak se stávajícím kvantifikovaným závazkem na snížení emisí uvedeným ve třetím sloupci přílohy B Kjótského protokolu (ve znění změny dohodnuté v Dohá), tak s právními předpisy Unie, včetně klimaticko-energetického balíčku z roku 2009 a zásadami a kritérii, na nichž jsou založeny cíle v dotyčných právních předpisech.

| (9) | Dohoda byla podepsána dne 1. dubna 2015 v souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2015/146 (4). |
| --- | --- |

(9)

Dohoda byla podepsána dne 1. dubna 2015 v souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2015/146 (4).

| (10) | Ve snaze podpořit rychlý vstup změny dohodnuté v Dohá v platnost, ještě před konferencí OSN o změně klimatu v Paříži na konci roku 2015, která má přijmout nový právně závazný nástroj pro období po roce 2020, a potvrdit závazek Unie, členských států a Islandu umožnit včas právní platnost druhého kontrolního období Unie, by se členské státy a Island měly snažit ratifikovat změnu dohodnutou v Dohá a dohodu nejpozději ve třetím čtvrtletí roku 2015. |
| --- | --- |

(10)

Ve snaze podpořit rychlý vstup změny dohodnuté v Dohá v platnost, ještě před konferencí OSN o změně klimatu v Paříži na konci roku 2015, která má přijmout nový právně závazný nástroj pro období po roce 2020, a potvrdit závazek Unie, členských států a Islandu umožnit včas právní platnost druhého kontrolního období Unie, by se členské státy a Island měly snažit ratifikovat změnu dohodnutou v Dohá a dohodu nejpozději ve třetím čtvrtletí roku 2015.

| (11) | Dohoda by měla být schválena jménem Unie, |
| --- | --- |

(11)

Dohoda by měla být schválena jménem Unie,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Dohoda mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Islandem na straně druhé o účasti Islandu na společném plnění závazků Evropské unie, jejích členských států a Islandu ve druhém kontrolním období Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu (dále jen „dohoda“) se schvaluje jménem Unie.

Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Předseda Rady jmenuje podle článku 10 dohody osobu nebo osoby zmocněné uložit jménem Unie u generálního tajemníka Rady Evropské unie ratifikační listinu vyjadřující souhlas Unie být dohodou vázána.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 13. července 2015.

Za Radu

předseda

F. ETGEN

---

(1)  Souhlas ze dne 10. června 2015 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

1

(2)  Rozhodnutí Rady 2002/358/ES ze dne 25. dubna 2002 o schválení Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu jménem Evropského společenství a o společném plnění závazků z něj vyplývajících (Úř. věst. L 130, 15.5.2002, s. 1).

2

(3)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/1339 ze dne 13. července 2015 o uzavření Změny Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu dohodnuté v Dohá jménem Evropské unie a o společném plnění závazků z ní vyplývajících (Viz strana 1 v tomto čísle Úředního věstníku).

3

(4)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/146 ze dne 26. ledna 2015 o podpisu Dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Islandem na straně druhé o účasti Islandu na společném plnění závazků Evropské unie, jejích členských států a Islandu v druhém kontrolním období Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu jménem Evropské unie (Úř. věst. L 26, 31.1.2015, s. 1).

4

---

| 4.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 207/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 207/17

---

DOHODA

mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Islandem na straně druhé o účasti Islandu na společném plnění závazků Evropské unie, jejích členských států a Islandu ve druhém kontrolním období Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu

EVROPSKÁ UNIE

(dále jen „Unie“),

BELGICKÉ KRÁLOVSTVÍ,

BULHARSKÁ REPUBLIKA,

ČESKÁ REPUBLIKA,

DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO,

ESTONSKÁ REPUBLIKA,

IRSKO,

ŘECKÁ REPUBLIKA,

ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA,

CHORVATSKÁ REPUBLIKA,

ITALSKÁ REPUBLIKA,

KYPERSKÁ REPUBLIKA,

LOTYŠSKÁ REPUBLIKA,

LITEVSKÁ REPUBLIKA,

LUCEMBURSKÉ VELKOVÉVODSTVÍ,

MAĎARSKO,

REPUBLIKA MALTA,

NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

RAKOUSKÁ REPUBLIKA,

POLSKÁ REPUBLIKA,

PORTUGALSKÁ REPUBLIKA,

RUMUNSKO,

REPUBLIKA SLOVINSKO,

SLOVENSKÁ REPUBLIKA,

FINSKÁ REPUBLIKA,

ŠVÉDSKÉ KRÁLOVSTVÍ,

SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA

na jedné straně

a ISLAND

na straně druhé

(dále jen „smluvní strany“),

PŘIPOMÍNAJÍCE SI, ŽE:

společné prohlášení v Dohá vydané dne 8. prosince 2012 stanoví, že kvantifikované závazky na omezení a snížení emisí pro Unii, její členské státy, Chorvatsko a Island pro druhé kontrolní období Kjótského protokolu vycházejí z toho, že tyto závazky budou splněny společně v souladu s článkem 4 Kjótského protokolu; ustanovení čl. 3 odst. 7b Kjótského protokolu bude podle dohody o společném splnění závazků Evropskou unií, jejími členskými státy, Chorvatskem a Islandem uplatňováno na společné přidělené množství a nebude uplatňováno v případě členských států, Chorvatska a Islandu jednotlivě;

vprohlášení Unie, její členské státy a Island prohlásily, že stejně jako tomu bylo v případě Kjótského protokolu, uloží listiny o přijetí současně, aby daná úprava vstoupila v platnost současně pro Unii, jejích 27 členských států, Chorvatsko i Island;

Island se podílí na práci Výboru pro změnu klimatu Evropské unie zřízeného v souladu s článkem 26 nařízení (EU) č. 525/2013, jakož i pracovní skupiny I v rámci Výboru pro změnu klimatu,

SE ROZHODLY UZAVŘÍT TUTO DOHODU:

Článek 1

Cíl dohody

Cílem této dohody je stanovit podmínky pro účast Islandu na společném plnění závazků Evropské unie, jejích členských států a Islandu pro druhé kontrolní období Kjótského protokolu a umožnit účinné provádění této účasti, včetně příspěvku Islandu k požadavku na vykazování, který musí plnit Unie ve druhém kontrolním období podle Kjótského protokolu.

Článek 2

Definice

Pro účely této dohody se rozumí:

| a) | „Kjótským protokolem“ Kjótský protokol k Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) ve znění změny tohoto protokolu dohodnuté v Dohá dne 8. prosince 2012; |
| --- | --- |

a)

„Kjótským protokolem“ Kjótský protokol k Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) ve znění změny tohoto protokolu dohodnuté v Dohá dne 8. prosince 2012;

| b) | „změnou dohodnutou v Dohá“ změna Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu dohodnutá v Dohá dne 8. prosince 2012, která stanoví druhé kontrolní období Kjótského protokolu od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2020; |
| --- | --- |

b)

„změnou dohodnutou v Dohá“ změna Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu dohodnutá v Dohá dne 8. prosince 2012, která stanoví druhé kontrolní období Kjótského protokolu od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2020;

| c) | „podmínkami společného plnění“ podmínky stanovené v příloze 2 této dohody; |
| --- | --- |

c)

„podmínkami společného plnění“ podmínky stanovené v příloze 2 této dohody;

| d) | „směrnicí o ETS“ směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství, v pozměněném znění. |
| --- | --- |

d)

„směrnicí o ETS“ směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství, v pozměněném znění.

Článek 3

Společné plnění

1.   Smluvní strany se dohodly, že budou plnit své kvantifikované závazky na omezení a snížení emisí pro druhé kontrolní období uvedené ve třetím sloupci přílohy B Kjótského protokolu společně v souladu s podmínkami společného plnění.

2.   Za tímto účelem Island přijme veškerá nezbytná opatření, aby bylo zajištěno, že jeho úhrnné antropogenní emise skleníkových plynů vyjádřené v ekvivalentu oxidu uhličitého, které jsou uvedeny v příloze A Kjótského protokolu, ze zdrojů a propadů, na něž se vztahuje Kjótský protokol a které nespadají do oblasti působnosti směrnice o ETS, ve druhém kontrolním období nepřekročí přidělené množství stanovené v podmínkách společného plnění.

3.   Aniž je dotčen článek 8 této dohody, Island na konci druhého kontrolního období a v souladu s rozhodnutím 1/CMP.8 a dalšími příslušnými rozhodnutími orgánů UNFCCC nebo Kjótského protokolu a podmínkami dohody o společném plnění odebere z registru jednotky AAU, CER, ERU, RMU, tCER nebo lCER odpovídající emisím skleníkových plynů ze zdrojů a snížení pomocí propadů, na které se vztahuje přidělené množství.

Článek 4

Uplatňování příslušných právních předpisů Unie

1.   Právní akty uvedené v příloze 1 této dohody jsou pro Island závazné a musí být na Islandu uplatňovány. Pokud právní akty zahrnuté v uvedené příloze obsahují odkazy na členské státy Unie, považují se tyto odkazy pro účely této dohody rovněž za odkazy na Island.

2.   Příloha 1 této dohody může být změněna rozhodnutím Výboru pro společné plnění zřízeného podle článku 6 této dohody.

3.   Výbor pro společné plnění může rozhodnout o dalších technických podmínkách uplatňování právních aktů, jež jsou uvedeny v příloze 1 této dohody, na Island.

4.   V případě změn přílohy 1 této dohody, které vyžadují změny primárních právních předpisů na Islandu, vstup těchto změn v platnost zohlední dobu, která je potřebná pro přijetí těchto změn Islandem a také potřebu zajistit soulad s požadavky Kjótského protokolu a rozhodnutí.

5.   Je obzvlášť důležité, aby Komise před přijetím aktů v přenesené pravomoci, které jsou nebo mají být zahrnuty v příloze 1 této dohody, postupovala v souladu s obvyklou praxí a vedla konzultace s odborníky, včetně odborníků z Islandu.

Článek 5

Vykazování

1.   Do 15. dubna 2015 Island předloží sekretariátu UNFCCC zprávu k usnadnění výpočtu přiděleného množství, a to v souladu s touto dohodou, požadavky Kjótského protokolu, změnou dohodnutou v Dohá a rozhodnutími přijatými na jejich základě.

2.   Unie připraví zprávu k usnadnění výpočtu přiděleného množství Unie a zprávu k usnadnění výpočtu společného přiděleného množství Unie, jejích členských států a Islandu (dále jen „společné přidělené množství“) v souladu s touto dohodou, požadavky Kjótského protokolu, změnou dohodnutou v Dohá a rozhodnutími přijatými na jejich základě. Unie předloží tyto zprávy sekretariátu UNFCCC do 15. dubna 2015.

Článek 6

Výbor pro společné plnění

1.   Zřizuje se Výbor pro společné plnění, složený ze zástupců smluvních stran.

2.   Výbor pro společné plnění zajistí účinné provádění a fungování této dohody. Za tímto účelem může výbor přijímat rozhodnutí stanovená v článku 4 této dohody a zajišťovat výměnu názorů a informací týkajících se provádění podmínek společného plnění. Výbor pro společné plnění přijímá všechna rozhodnutí na základě konsensu.

3.   Výbor pro společné plnění se schází na žádost předloženou jednou nebo více smluvními stranami nebo z podnětu Evropské unie. Tato žádost je určena Unii.

4.   Členy Výboru pro společné plnění zastupující Unii a její členské státy jsou zpočátku zástupci Komise a členských států, kteří pracují rovněž ve Výboru pro změnu klimatu Evropské unie zřízeného v souladu s článkem 26 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (1). Islandského zástupce jmenuje jeho ministerstvo pro životní prostředí a přírodní zdroje. Zasedání Výboru pro společné plnění musí být uspořádána pokud možno v návaznosti na zasedání Výboru pro změnu klimatu.

5.   Výbor pro společné plnění přijme na základě konsensu svůj jednací řád.

Článek 7

Výhrady

K této dohodě nelze vznášet žádné výhrady.

Článek 8

Doba trvání a soulad s právními předpisy

1.   Tato dohoda se uzavírá na dobu do konce dodatečného období pro splnění závazků ve druhém kontrolním období Kjótského protokolu, nebo dokud nejsou vyřešeny všechny otázky jejich provádění v rámci Kjótského protokolu pro některou ze smluvních stran, které se týká uvedené kontrolní období nebo provádění společného plnění, podle toho, co nastane později. Platnost této dohody nemůže být ukončena dříve.

2.   Island oznámí Výboru pro společné plnění jakékoli selhání nebo hrozící selhání při uplatňování ustanovení této dohody. Takové selhání musí být uspokojivým způsobem zdůvodněno jeho členům do 30 dnů od jeho oznámení. V opačném případě neschopnost uplatňovat ustanovení této dohody představuje porušení této dohody.

3.   V případě porušení této dohody nebo vznesení námitky ze strany Islandu za účelem změny přílohy 1 v souladu s čl. 4 odst. 2 musí Island zúčtovat úhrnné antropogenní emise vyjádřené v ekvivalentu oxidu uhličitého ze zdrojů a snížení pomocí propadů na Islandu, na které se vztahuje Kjótský protokol ve druhém kontrolním období, včetně emisí ze zdrojů, na které se vztahuje systém Evropské unie pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů, s ohledem na svůj kvantifikovaný závazek na snížení emisí uvedený ve třetím sloupci přílohy B Kjótského protokolu a na konci druhého kontrolního období odebere z registru jednotky AAU, CER, ERU, RMU, tCER nebo lCER odpovídající uvedeným emisím.

Článek 9

Depozitář

Tato dohoda, sepsána ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském a islandském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost, se uloží u generálního tajemníka Rady Evropské unie.

Článek 10

Uložení ratifikačních listin

1.   Smluvní strany ratifikují tuto dohodu v souladu se svými vnitrostátními požadavky. Každá strana uloží svou ratifikační listinu u generálního tajemníka Rady Evropské unie buď před, nebo současně s uložením své listiny o přijetí změny dohodnuté v Dohá u generálního tajemníka Organizace spojených národů.

2.   Island uloží svou listinu o přijetí změny z Dohá u generálního tajemníka Organizace spojených národů v souladu s čl. 20 odst. 4 a čl. 21 odst. 7 Kjótského protokolu nejpozději v den, kdy uloží poslední listinu o přijetí Evropská unie nebo její členské státy.

3.   V souladu s čl. 4 odst. 2 Kjótského protokolu Island při uložení své listiny o přijetí změny dohodnuté v Dohá rovněž oznámí svým jménem podmínky společného plnění sekretariátu Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu.

Článek 11

Vstup v platnost

Tato dohoda vstupuje v platnost devadesátým dnem po dni, kdy všechny strany uložily své ratifikační listiny.

NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní a řádně zplnomocnění zástupci k této dohodě své podpisy.

Съставено в Брюксел на първи април две хиляди и петнадесета година.

Hecho en Bruselas, el uno de abril de dos mil quince.

V Bruselu dne prvního dubna dva tisíce patnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den første april to tusind og femten.

Geschehen zu Brüssel am ersten April zweitausendfünfzehn.

Kahe tuhande viieteistkümnenda aasta aprillikuu esimesel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, την πρώτη Απριλίου δύο χιλιάδες δεκαπέντε.

Done at Brussels on the first day of April in the year two thousand and fifteen.

Fait à Bruxelles, le premier avril deux mille quinze.

Sastavljeno u Bruxellesu prvog travnja dvije tisuće petnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì primo aprile duemilaquindici.

Briselē, divi tūkstoši piecpadsmitā gada pirmajā aprīlī.

Priimta du tūkstančiai penkioliktų metų balandžio pirmą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenötödik év április havának első napján.

Magħmul fi Brussell, fl-ewwel jum ta' April tas-sena elfejn u ħmistax.

Gedaan te Brussel, de eerste april tweeduizend vijftien.

Sporządzono w Brukseli dnia pierwszego kwietnia roku dwa tysiące piętnastego.

Feito em Bruxelas, em um de abril de dois mil e quinze.

Întocmit la Bruxelles la întâi aprilie două mii cincisprezece.

V Bruseli prvého apríla dvetisícpätnásť.

V Bruslju, dne prvega aprila leta dva tisoč petnajst.

Tehty Brysselissä ensimmäisenä päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.

Som skedde i Bryssel den första april tjugohundrafemton.

Gjört í Brussel hinn 1. apríl 2015.

Voor het Koninkrijk België

Pour le Royaume de Belgique

Für das Königreich Belgien

Image

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Cette signature engage également la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

За Република България

Image

Za Českou republiku

Image

For Kongeriget Danmark

Image

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image

Eesti Vabariigi nimel

Image

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image

Por el Reino de España

Image

Pour la République française

Image

Za Republiku Hrvatsku

Image

Per la Repubblica italiana

Image

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image

Latvijas Republikas vārdā –

Image

Lietuvos Respublikos vardu

Image

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Image

Magyarország részéről

Image

Għar-Repubblika ta' Malta

Image

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image

Für die Republik Österreich

Image

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image

Pela República Portuguesa

Image

Pentru România

Image

Za Republiko Slovenijo

Image

Za Slovenskú republiku

Image

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sveriges

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

Fyrir hönd Íslands

Image

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 ze dne 21. května 2013 o mechanismu monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů a podávání dalších informací na úrovni členských států a Unie vztahujících se ke změně klimatu a o zrušení rozhodnutí č. 280/2004/ES (Úř. věst. L 165, 18.6.2013, s. 13).

1

---

PŘÍLOHA 1

(Seznam podle článku 4)

| 1. | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 ze dne 21. května 2013 o mechanismu monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů a podávání dalších informací na úrovni členských států a Unie vztahujících se ke změně klimatu a o zrušení rozhodnutí č. 280/2004/ES (dále jen „nařízení 525/2013“), s výjimkou článku 4, čl. 7 odst. 1 písm. f) a článků 15 až 20 a 22. Ustanovení článku 21 se použijí jako relevantní. |
| --- | --- |

1.

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 ze dne 21. května 2013 o mechanismu monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů a podávání dalších informací na úrovni členských států a Unie vztahujících se ke změně klimatu a o zrušení rozhodnutí č. 280/2004/ES (dále jen „nařízení 525/2013“), s výjimkou článku 4, čl. 7 odst. 1 písm. f) a článků 15 až 20 a 22. Ustanovení článku 21 se použijí jako relevantní.

| 2. | Současné a budoucí akty v přenesené pravomoci a prováděcí akty na základě nařízení (EU) č. 525/2013. |
| --- | --- |

2.

Současné a budoucí akty v přenesené pravomoci a prováděcí akty na základě nařízení (EU) č. 525/2013.

---

PŘÍLOHA 2

Oznámení o podmínkách dohody o společném plnění závazků Evropské unie, jejích členských států a Islandu podle článku 3 Kjótského protokolu pro druhé kontrolní období Kjótského protokolu, ve znění přijatém v dohá konferencí smluvních stran Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu jednající jako shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu v rozhodnutí 1/cmp.8, v souladu s článkem 4 Kjótského protokolu

1.   Členové dohody

Členy této dohody („členové“) jsou Evropská unie, její členské státy a Islandská republika, jež jsou jednotlivě smluvními stranami Kjótského protokolu. V současné době jsou členskými státy Evropské unie tyto státy:

Belgické království, Bulharská republika, Česká republika, Dánské království, Spolková republika Německo, Estonská republika, Irsko, Řecká republika, Španělské království, Francouzská republika, Chorvatská republika, Italská republika, Kyperská republika, Lotyšská republika, Litevská republika, Lucemburské velkovévodství, Maďarsko, Republika Malta, Nizozemské království, Rakouská republika, Polská republika, Portugalská republika, Rumunsko, Republika Slovinsko, Slovenská republika, Finská republika, Švédské království a Spojené království Velké Británie a Severního Irska.

Island je členským státem této dohody na základě Dohody mezi Evropskou unií a jejími členskými státy a Islandem o účasti Islandu na společném plnění závazků Evropské unie, jejích členských států a Islandu ve druhém kontrolním období Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu.

2.   společné plnění závazků podle článku 3 Kjótského protokolu pro druhé kontrolní období Kjótského protokolu

V souladu s čl. 4 odst. 1 Kjótského protokolu budou členové plnit své závazky podle článku 3 uvedeného protokolu takto:

| — | členové v souladu s čl. 4 odst. 5 a 6 Kjótského protokolu zajistí, že v členských státech a na Islandu celkový součet jejich úhrnných antropogenních emisí skleníkových plynů uvedených v příloze A Kjótského protokolu, v ekvivalentu oxidu uhličitého, nepřesáhne jejich společné přidělené množství; |
| --- | --- |

—

členové v souladu s čl. 4 odst. 5 a 6 Kjótského protokolu zajistí, že v členských státech a na Islandu celkový součet jejich úhrnných antropogenních emisí skleníkových plynů uvedených v příloze A Kjótského protokolu, v ekvivalentu oxidu uhličitého, nepřesáhne jejich společné přidělené množství;

| — | použití čl. 3 odst. 1 Kjótského protokolu na emise skleníkových plynů z letecké a lodní dopravy v členských státech a na Islandu se zakládá na přístupu úmluvy, že do cílů smluvních stran se zahrnují pouze emise z vnitrostátních letů a vnitrostátní lodní dopravy. Přístup Evropské unie v rámci druhého kontrolního období Kjótského protokolu zůstane stejný jako v prvním kontrolním období, a to kvůli nedostatečnému pokroku od přijetí rozhodnutí 2/CP.3 při přiřazování těchto emisí do cílů smluvních stran. Tím není dotčeno přísné dodržování závazků Evropské unie v rámci klimaticko-energetického balíčku, které zůstávají beze změn. Rovněž tak není dotčena potřeba přijímat opatření týkající se emisí těchto plynů ze spalování paliv v letecké a námořní dopravě; |
| --- | --- |

—

použití čl. 3 odst. 1 Kjótského protokolu na emise skleníkových plynů z letecké a lodní dopravy v členských státech a na Islandu se zakládá na přístupu úmluvy, že do cílů smluvních stran se zahrnují pouze emise z vnitrostátních letů a vnitrostátní lodní dopravy. Přístup Evropské unie v rámci druhého kontrolního období Kjótského protokolu zůstane stejný jako v prvním kontrolním období, a to kvůli nedostatečnému pokroku od přijetí rozhodnutí 2/CP.3 při přiřazování těchto emisí do cílů smluvních stran. Tím není dotčeno přísné dodržování závazků Evropské unie v rámci klimaticko-energetického balíčku, které zůstávají beze změn. Rovněž tak není dotčena potřeba přijímat opatření týkající se emisí těchto plynů ze spalování paliv v letecké a námořní dopravě;

| — | každý člen může zvýšit svou úroveň ambicí prostřednictvím převodu jednotek přiděleného množství, jednotek snížení emisí nebo ověřených jednotek snížení emisí na účet pro zrušení, který byl zřízen v jeho vnitrostátním registru. Členové předloží společně informace požadované v odstavci 9 rozhodnutí 1/CMP.8 a společně učiní jakékoli návrhy pro účely čl. 3 odst. 1b a 1c Kjótského protokolu; |
| --- | --- |

—

každý člen může zvýšit svou úroveň ambicí prostřednictvím převodu jednotek přiděleného množství, jednotek snížení emisí nebo ověřených jednotek snížení emisí na účet pro zrušení, který byl zřízen v jeho vnitrostátním registru. Členové předloží společně informace požadované v odstavci 9 rozhodnutí 1/CMP.8 a společně učiní jakékoli návrhy pro účely čl. 3 odst. 1b a 1c Kjótského protokolu;

| — | členové budou i nadále uplatňovat čl. 3 odst. 3 a 4 Kjótského protokolu a plnit rozhodnutí schválená individuálně na jejich základě; |
| --- | --- |

—

členové budou i nadále uplatňovat čl. 3 odst. 3 a 4 Kjótského protokolu a plnit rozhodnutí schválená individuálně na jejich základě;

| — | kombinované emise členů ve výchozím roce se budou rovnat součtu emisí v příslušných výchozích letech každého členského státu a Islandu; |
| --- | --- |

—

kombinované emise členů ve výchozím roce se budou rovnat součtu emisí v příslušných výchozích letech každého členského státu a Islandu;

| — | pokud využívání půdy, změny ve využívání půdy a lesnictví představovaly pro kterýkoli členský stát nebo Island v roce 1990 čistý zdroj emisí skleníkových plynů, musí příslušný člen v souladu s čl. 3 odst. 7a Kjótského protokolu zahrnout pro účely výpočtu společného množství přiděleného členům určeného v souladu s čl. 3 odst. 7a, 8 a 8a Kjótského protokolu do emisí svého výchozího roku nebo období úhrnné antropogenní emise ze zdrojů v ekvivalentu oxidu uhličitého, od nichž odečtou snížení pomocí propadů ve výchozím roce nebo období v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví; |
| --- | --- |

—

pokud využívání půdy, změny ve využívání půdy a lesnictví představovaly pro kterýkoli členský stát nebo Island v roce 1990 čistý zdroj emisí skleníkových plynů, musí příslušný člen v souladu s čl. 3 odst. 7a Kjótského protokolu zahrnout pro účely výpočtu společného množství přiděleného členům určeného v souladu s čl. 3 odst. 7a, 8 a 8a Kjótského protokolu do emisí svého výchozího roku nebo období úhrnné antropogenní emise ze zdrojů v ekvivalentu oxidu uhličitého, od nichž odečtou snížení pomocí propadů ve výchozím roce nebo období v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví;

| — | výpočet podle čl. 3 odst. 7b Kjótského protokolu se vztahuje na společné přidělené množství na druhé kontrolní období pro členy určené v souladu s čl. 3 odst. 7a, 8 a 8a Kjótského protokolu a na součet průměrných ročních emisí členů za první tři roky prvního kontrolního období vynásobený osmi; |
| --- | --- |

—

výpočet podle čl. 3 odst. 7b Kjótského protokolu se vztahuje na společné přidělené množství na druhé kontrolní období pro členy určené v souladu s čl. 3 odst. 7a, 8 a 8a Kjótského protokolu a na součet průměrných ročních emisí členů za první tři roky prvního kontrolního období vynásobený osmi;

| — | v souladu s rozhodnutím 1/CMP.8 se jednotky na účtu některého člena, na němž eviduje rezervu přebytku z předchozího období, mohou použít pro zaúčtování během dodatečného období pro plnění závazků druhého kontrolního období do té míry, v jaké emise členů během druhého kontrolního období překročily jejich příslušné přidělené množství pro toto kontrolní období, jak je definováno v tomto oznámení. |
| --- | --- |

—

v souladu s rozhodnutím 1/CMP.8 se jednotky na účtu některého člena, na němž eviduje rezervu přebytku z předchozího období, mohou použít pro zaúčtování během dodatečného období pro plnění závazků druhého kontrolního období do té míry, v jaké emise členů během druhého kontrolního období překročily jejich příslušné přidělené množství pro toto kontrolní období, jak je definováno v tomto oznámení.

3.   Příslušné úrovně emisí přidělené členům dohody

Kvantifikované závazky na omezení a snížení emisí pro členy uvedené ve třetím sloupci tabulky v příloze B Kjótského protokolu činí 80 %. Společné množství přidělené členům pro druhé kontrolní období se určí podle čl. 3 odst. 7a, 8 a 8a Kjótského protokolu a jeho výpočet usnadní zpráva předložená Evropskou unií podle odstavce 2 rozhodnutí 2/CMP.8.

Příslušné úrovně emisí členů jsou tyto:

| — | Úroveň emisí pro Evropskou unii je rozdílem mezi společným přiděleným množstvím členů a součtem úrovní emisí členských států a Islandu. Její výpočet usnadní zpráva předložená podle odstavce 2 rozhodnutí 2/CMP.8. |
| --- | --- |

—

Úroveň emisí pro Evropskou unii je rozdílem mezi společným přiděleným množstvím členů a součtem úrovní emisí členských států a Islandu. Její výpočet usnadní zpráva předložená podle odstavce 2 rozhodnutí 2/CMP.8.

| — | Příslušné úrovně emisí členských států a Islandu v souladu s čl. 4 odst. 1 a 5 Kjótského protokolu jsou součtem jejich příslušných množství uvedených v tabulce 1 a případných výsledků uplatnění čl. 3 odst. 7a druhé věty Kjótského protokolu pro daný členský stát nebo Island. |
| --- | --- |

—

Příslušné úrovně emisí členských států a Islandu v souladu s čl. 4 odst. 1 a 5 Kjótského protokolu jsou součtem jejich příslušných množství uvedených v tabulce 1 a případných výsledků uplatnění čl. 3 odst. 7a druhé věty Kjótského protokolu pro daný členský stát nebo Island.

Přidělená množství členů se rovnají jejich příslušným úrovním emisí.

Přidělené množství Evropské unie bude započítáno do emisí skleníkových plynů ze zdrojů v rámci systému Evropské unie pro obchodování s emisemi, kterého se účastní její členské státy a Island, pokud jsou tyto emise zahrnuty do Kjótského protokolu. Příslušná přidělená množství členských států a Islandu zahrnují emise skleníkových plynů ze zdrojů a snížení pomocí propadů v každém členském státě nebo na Islandu ze zdrojů a propadů, které nejsou zahrnuty ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/29/ES, kterou se mění směrnice 2003/87/ES, tak aby se zlepšil a rozšířil systém pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství. To zahrnuje veškeré emise ze zdrojů a snížení pomocí propadů, na něž se vztahuje čl. 3 odst. 3 a 4 Kjótského protokolu, a také veškeré emise fluoridu dusitého (NF3) podle Kjótského protokolu.

Členové této dohody budou samostatně vykazovat emise ze zdrojů a snížení pomocí propadů, které jsou zahrnuty do jim přidělených množství.

Tabulka 1:

Úrovně emisí členských států a Islandu (před použitím čl. 3 odst. 7a) v tunách ekvivalentu oxidu uhličitého pro druhé kontrolní období podle Kjótského protokolu

| Belgie | 584 228 513 |
| --- | --- |
| Bulharsko | 222 945 983 |
| Česká republika | 520 515 203 |
| Dánsko | 269 321 526 |
| Německo | 3 592 699 888 |
| Estonsko | 51 056 976 |
| Irsko | 343 467 221 |
| Řecko | 480 791 166 |
| Španělsko | 1 766 877 232 |
| Francie | 3 014 714 832 |
| Chorvatsko | 162 271 086 |
| Itálie | 2 410 291 421 |
| Kypr | 47 450 128 |
| Lotyšsko | 76 633 439 |
| Litva | 113 600 821 |
| Lucembursko | 70 736 832 |
| Maďarsko | 434 486 280 |
| Malta | 9 299 769 |
| Nizozemsko | 919 963 374 |
| Rakousko | 405 712 317 |
| Polsko | 1 583 938 824 |
| Portugalsko | 402 210 711 |
| Rumunsko | 656 059 490 |
| Slovinsko | 99 425 782 |
| Slovensko | 202 268 939 |
| Finsko | 240 544 599 |
| Švédsko | 315 554 578 |
| Spojené království | 2 743 362 625 |
| Island | 15 327 217 |

Belgie

584 228 513

Bulharsko

222 945 983

Česká republika

520 515 203

Dánsko

269 321 526

Německo

3 592 699 888

Estonsko

51 056 976

Irsko

343 467 221

Řecko

480 791 166

Španělsko

1 766 877 232

Francie

3 014 714 832

Chorvatsko

162 271 086

Itálie

2 410 291 421

Kypr

47 450 128

Lotyšsko

76 633 439

Litva

113 600 821

Lucembursko

70 736 832

Maďarsko

434 486 280

Malta

9 299 769

Nizozemsko

919 963 374

Rakousko

405 712 317

Polsko

1 583 938 824

Portugalsko

402 210 711

Rumunsko

656 059 490

Slovinsko

99 425 782

Slovensko

202 268 939

Finsko

240 544 599

Švédsko

315 554 578

Spojené království

2 743 362 625

Island

15 327 217

---

NAŘÍZENÍ

| 4.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 207/32 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 207/32

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2015/1341

ze dne 12. března 2015

o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1236/2010, kterým se stanoví systém kontroly a vynucování platný v oblasti vymezené Úmluvou o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severovýchodním Atlantiku

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1236/2010 ze dne 15. prosince 2010, kterým se stanoví systém kontroly a vynucování platný v oblasti vymezené Úmluvou o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severovýchodním Atlantiku a zrušuje nařízení Rady (ES) č. 2791/1999 (1), a zejména na čl. 51 první pododstavec písm. c), d) a g) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (EU) č. 1236/2010 provádí do práva Unie ustanovení o systému kontroly a vynucování (dále jen „systém“) zřízeném doporučením, které přijala Komise pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) na svém výročním zasedání dne 15. listopadu 2006, a následně pozměněném na základě několika doporučení přijatých na výročních zasedáních v listopadu 2007, 2008 a 2009. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (EU) č. 1236/2010 provádí do práva Unie ustanovení o systému kontroly a vynucování (dále jen „systém“) zřízeném doporučením, které přijala Komise pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) na svém výročním zasedání dne 15. listopadu 2006, a následně pozměněném na základě několika doporučení přijatých na výročních zasedáních v listopadu 2007, 2008 a 2009.

| (2) | Na svém výročním zasedání v listopadu 2013 přijala komise NEAFC doporučení 9/2014, kterým se mění článek 39 systému týkající se vplutí do přístavu, článek 40 týkající se inspekce v přístavu, článek 41 týkající se vykládky a překládky a článek 45 o navazujících opatřeních týkajících se plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov (dále jen „NNN“). Na témže výročním zasedání přijala komise NEAFC doporučení 11/2014, kterým se mění článek 11 systému o systému sledování plavidel, a doporučení 14/2014, kterým se mění článek 14 systému o sdělování hlášení a zpráv sekretariátu NEAFC. |
| --- | --- |

(2)

Na svém výročním zasedání v listopadu 2013 přijala komise NEAFC doporučení 9/2014, kterým se mění článek 39 systému týkající se vplutí do přístavu, článek 40 týkající se inspekce v přístavu, článek 41 týkající se vykládky a překládky a článek 45 o navazujících opatřeních týkajících se plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov (dále jen „NNN“). Na témže výročním zasedání přijala komise NEAFC doporučení 11/2014, kterým se mění článek 11 systému o systému sledování plavidel, a doporučení 14/2014, kterým se mění článek 14 systému o sdělování hlášení a zpráv sekretariátu NEAFC.

| (3) | V souladu s články 12 a 15 Úmluvy o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severovýchodním Atlantiku, která byla schválena rozhodnutím Rady 81/608/EHS (2), vstoupila doporučení 11/2014 a 14/2014 v platnost dnem 7. února 2014. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s články 12 a 15 Úmluvy o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severovýchodním Atlantiku, která byla schválena rozhodnutím Rady 81/608/EHS (2), vstoupila doporučení 11/2014 a 14/2014 v platnost dnem 7. února 2014.

| (4) | Podle svých ustanovení vstoupí doporučení 9/2014 v platnost dne 1. července 2015. |
| --- | --- |

(4)

Podle svých ustanovení vstoupí doporučení 9/2014 v platnost dne 1. července 2015.

| (5) | Je nezbytné tato doporučení provést do práva Unie. Nařízení (EU) č. 1236/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(5)

Je nezbytné tato doporučení provést do práva Unie. Nařízení (EU) č. 1236/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (EU) č. 1236/2010 se mění takto:

| 1) | V článku 11 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
  „V případě rybolovu při dně v oblasti upravené předpisy se použijí tato doplňující ustanovení:






  a) | každý členský stát zavede automatický systém schopný sledovat a odhalovat případný rybolov při dně v oblastech mimo stávající oblasti rybolovu při dně a případný rybolov uvnitř uzavřených oblastí; |
| --- | --- | --- |

1)

V článku 11 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„V případě rybolovu při dně v oblasti upravené předpisy se použijí tato doplňující ustanovení:

a)

každý členský stát zavede automatický systém schopný sledovat a odhalovat případný rybolov při dně v oblastech mimo stávající oblasti rybolovu při dně a případný rybolov uvnitř uzavřených oblastí;

| b) | každý členský stát zajistí, aby se do jeho systému sledování plavidel instalovalo vymezení uzavřených oblastí podle souřadnic obsažených v doporučeních přijatých komisí NEAFC.“ |
| --- | --- |

b)

každý členský stát zajistí, aby se do jeho systému sledování plavidel instalovalo vymezení uzavřených oblastí podle souřadnic obsažených v doporučeních přijatých komisí NEAFC.“

| 2) | V článku 12 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Členské státy zajistí, aby zprávy a informace, které předávají sekretariátu NEAFC, odpovídaly formátům určeným pro výměnu údajů a systémům pro předávání údajů stanoveným podle článku 16 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 433/2012 (3).

  (3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 433/2012 ze dne 23. května 2012, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro používání nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1236/2010, kterým se stanoví systém kontroly a vynucování platný v oblasti vymezené Úmluvou o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severovýchodním Atlantiku (Úř. věst. L 136, 25.5.2012, s. 41).“." |
| --- | --- |

2)

V článku 12 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Členské státy zajistí, aby zprávy a informace, které předávají sekretariátu NEAFC, odpovídaly formátům určeným pro výměnu údajů a systémům pro předávání údajů stanoveným podle článku 16 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 433/2012 (3).

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 433/2012 ze dne 23. května 2012, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro používání nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1236/2010, kterým se stanoví systém kontroly a vynucování platný v oblasti vymezené Úmluvou o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severovýchodním Atlantiku (Úř. věst. L 136, 25.5.2012, s. 41).“."

| 3) | V článku 40 se vkládá tento odstavec 3:
  „3.   Rozhodnutí zakázat vstup do přístavu oznámí členský stát přístavu neprodleně veliteli plavidla nebo jeho zástupci a státu vlajky plavidla a Komisi nebo subjektu, který Komise určí. Komise nebo subjekt, který Komise určí, poté předají tyto informace tajemníkovi NEAFC.“ |
| --- | --- |

3)

V článku 40 se vkládá tento odstavec 3:

„3.   Rozhodnutí zakázat vstup do přístavu oznámí členský stát přístavu neprodleně veliteli plavidla nebo jeho zástupci a státu vlajky plavidla a Komisi nebo subjektu, který Komise určí. Komise nebo subjekt, který Komise určí, poté předají tyto informace tajemníkovi NEAFC.“

| 4) | V článku 41 se první věta odstavce 1 nahrazuje tímto:
  „1.   Členské státy zajistí, aby byla všechna plavidla nesmluvní strany při vplutí do jejich přístavů podrobena inspekci v souladu s ustanoveními čl. 26 odst. 2 a čl. 26 odst. 3.“ |
| --- | --- |

4)

V článku 41 se první věta odstavce 1 nahrazuje tímto:

„1.   Členské státy zajistí, aby byla všechna plavidla nesmluvní strany při vplutí do jejich přístavů podrobena inspekci v souladu s ustanoveními čl. 26 odst. 2 a čl. 26 odst. 3.“

| 5) | Článek 42 se nahrazuje tímto:
  „Článek 42
  Vykládky, překládky a jiné využití přístavu
  1.   Vykládky, překládky a/nebo jiné využití přístavu plavidly nesmluvní strany mohou začít až poté, co příslušné orgány státu přístavu vydají oprávnění.
  2.   Pokud plavidlo nesmluvní strany vplulo do přístavu, členské státy odepřou plavidlu vykládku, překládku, zpracování a balení rybolovných zdrojů a další přístavní služby, mimo jiné včetně doplnění paliva a zásob, údržby či využití suchého doku, pokud:






  a) | plavidlo bylo podrobeno inspekci podle článku 41 a z inspekce vyplývá, že se na palubě plavidla nacházejí druhy, na něž se vztahují doporučení stanovená v rámci úmluvy, pokud velitel tohoto plavidla nepředloží příslušným orgánům uspokojivé důkazy o tom, že ryby byly uloveny mimo oblast upravenou předpisy nebo v souladu se všemi příslušnými doporučeními stanovenými v rámci úmluvy, nebo |
| --- | --- | --- |

5)

Článek 42 se nahrazuje tímto:

„Článek 42

Vykládky, překládky a jiné využití přístavu

1.   Vykládky, překládky a/nebo jiné využití přístavu plavidly nesmluvní strany mohou začít až poté, co příslušné orgány státu přístavu vydají oprávnění.

2.   Pokud plavidlo nesmluvní strany vplulo do přístavu, členské státy odepřou plavidlu vykládku, překládku, zpracování a balení rybolovných zdrojů a další přístavní služby, mimo jiné včetně doplnění paliva a zásob, údržby či využití suchého doku, pokud:

a)

plavidlo bylo podrobeno inspekci podle článku 41 a z inspekce vyplývá, že se na palubě plavidla nacházejí druhy, na něž se vztahují doporučení stanovená v rámci úmluvy, pokud velitel tohoto plavidla nepředloží příslušným orgánům uspokojivé důkazy o tom, že ryby byly uloveny mimo oblast upravenou předpisy nebo v souladu se všemi příslušnými doporučeními stanovenými v rámci úmluvy, nebo

| b) | stát vlajky plavidla nebo stát či státy vlajky předávajícího plavidla, pokud plavidlo provádělo překládky, neposkytnou potvrzení uvedené v článku 25 nebo |
| --- | --- |

b)

stát vlajky plavidla nebo stát či státy vlajky předávajícího plavidla, pokud plavidlo provádělo překládky, neposkytnou potvrzení uvedené v článku 25 nebo

| c) | velitel plavidla nesplnil jakoukoli z povinností stanovených v čl. 21 písm. a) až d) nebo |
| --- | --- |

c)

velitel plavidla nesplnil jakoukoli z povinností stanovených v čl. 21 písm. a) až d) nebo

| d) | členské státy obdržely jasný důkaz o tom, že rybolovné zdroje nacházející se na palubě byly uloveny ve vodách pod jurisdikcí smluvní strany za porušení příslušných předpisů, nebo |
| --- | --- |

d)

členské státy obdržely jasný důkaz o tom, že rybolovné zdroje nacházející se na palubě byly uloveny ve vodách pod jurisdikcí smluvní strany za porušení příslušných předpisů, nebo

| e) | členské státy mají dostatečný důkaz o tom, že plavidlo je jinak spjato s nezákonnými, nehlášenými a neregulovanými rybolovnými činnostmi v oblasti úmluvy nebo takové rybolovné činnosti podporovalo. |
| --- | --- |

e)

členské státy mají dostatečný důkaz o tom, že plavidlo je jinak spjato s nezákonnými, nehlášenými a neregulovanými rybolovnými činnostmi v oblasti úmluvy nebo takové rybolovné činnosti podporovalo.

3.   V případě odepření podle odstavce 2 se plavidlu nesmluvní strany zakazuje překládka ve vodách pod jurisdikcí členských států.

4.   V případě odepření podle odstavce 2 členské státy oznámí své rozhodnutí veliteli plavidla nebo jeho zástupci a Komisi nebo subjektu, který Komise určí. Komise nebo subjekt, který Komise určí, poté urychleně předají tyto informace tajemníkovi NEAFC.

5.   Členské státy zruší odepření využití svých přístavů pro plavidlo pouze tehdy, jsou-li k dispozici dostatečné důkazy toho, že důvody, pro něž bylo využití odepřeno, byly nedostačující nebo mylné nebo již neexistují.

6.   Pokud členský stát zruší své odepření podle odstavce 5, neprodleně to oznámí stranám, jimž bylo učiněno oznámení podle odstavce 4. Komise nebo subjekt, který Komise určí, poté urychleně předají tyto informace tajemníkovi NEAFC.“

| 6) | V čl. 44 odst. 1 se písmeno b) nahrazuje tímto:






  „b) | tato plavidla nejsou oprávněna provádět vykládku či překládku v přístavech členských států ani překládku ve vodách pod jejich jurisdikcí;“. |
| --- | --- | --- |

6)

V čl. 44 odst. 1 se písmeno b) nahrazuje tímto:

„b)

tato plavidla nejsou oprávněna provádět vykládku či překládku v přístavech členských států ani překládku ve vodách pod jejich jurisdikcí;“.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Ustanovení čl. 1 odst. 3, 4, 5 a 6 se však použijí od 1. července 2015.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. března 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 348, 31.12.2010, s. 17.

1

(2)  Rozhodnutí Rady ze dne 13. července 1981 o uzavření Úmluvy o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severovýchodním Atlantiku (Úř. věst. L 227, 12.8.1981, s. 21)

2

---

| 4.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 207/35 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 207/35

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2015/1342

ze dne 22. dubna 2015,

kterým se mění metodika pro klasifikaci produkce podle činností v příloze A nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (1), a zejména na čl. 2 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropský systém účtů stanovený nařízením (EU) č. 549/2013 (ESA 2010) je systém národních a regionálních účtů určený pro plnění požadavků hospodářské, sociální a regionální politiky Unie. |
| --- | --- |

(1)

Evropský systém účtů stanovený nařízením (EU) č. 549/2013 (ESA 2010) je systém národních a regionálních účtů určený pro plnění požadavků hospodářské, sociální a regionální politiky Unie.

| (2) | Příloha nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 451/2008 (2), kterým se stanoví klasifikace produkce podle činností (CPA), byla přijata, aby odrážela požadavky Unie v oblasti statistiky. Byla nahrazena nařízením Komise (EU) č. 1209/2014 (3). |
| --- | --- |

(2)

Příloha nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 451/2008 (2), kterým se stanoví klasifikace produkce podle činností (CPA), byla přijata, aby odrážela požadavky Unie v oblasti statistiky. Byla nahrazena nařízením Komise (EU) č. 1209/2014 (3).

| (3) | Odkazy na klasifikaci produkce podle činností (CPA) v evropském systému účtů (ESA 2010) by měly být v souladu s novou klasifikací zavedenou nařízením Komise (EU) č. 1209/2014. |
| --- | --- |

(3)

Odkazy na klasifikaci produkce podle činností (CPA) v evropském systému účtů (ESA 2010) by měly být v souladu s novou klasifikací zavedenou nařízením Komise (EU) č. 1209/2014.

| (4) | Nařízení (EU) č. 549/2013 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(4)

Nařízení (EU) č. 549/2013 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha A nařízení (EU) č. 549/2013 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. dubna 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 174, 26.6.2013, s. 1.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 451/2008 ze dne 23. dubna 2008, kterým se zavádí nová statistická klasifikace produkce podle činností (CPA) a zrušuje nařízení Rady (EHS) č. 3696/93 (Úř. věst. L 145, 4.6.2008, s. 65).

2

(3)  Nařízení Komise (EU) č. 1209/2014 ze dne 29. října 2014, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 451/2008, kterým se zavádí nová statistická klasifikace produkce podle činností (CPA) a zrušuje nařízení Rady (EHS) č. 3696/93 (Úř. věst. L 336, 22.11.2014, s. 1).

3

---

PŘÍLOHA

Příloha A nařízení č. 549/2013 se mění takto:

| 1. | Slova „CPA Rev. 2“ a „CPA 2008“ se nahrazují tímto:
  „CPA“. |
| --- | --- |

1.

Slova „CPA Rev. 2“ a „CPA 2008“ se nahrazují tímto:

„CPA“.

| 2. | Netýká se českého znění. |
| --- | --- |

2.

Netýká se českého znění.

| 3. | Kapitola 23 se mění takto:






  a) | V tabulce P*3 se slova „Těžba a dobývání; výrobky zpracovatelského průmyslu; elektřina, plyn, voda a služby související s odpady; stavby a stavební práce“ nahrazují tímto:
  „Těžba a dobývání; výrobky zpracovatelského průmyslu; elektřina, plyn, pára a klimatizovaný vzduch; zásobování vodou, služby související s odpadními vodami, odpady a sanacemi; stavby a stavební práce“. |
| --- | --- | --- |

3.

Kapitola 23 se mění takto:

a)

V tabulce P*3 se slova „Těžba a dobývání; výrobky zpracovatelského průmyslu; elektřina, plyn, voda a služby související s odpady; stavby a stavební práce“ nahrazují tímto:

„Těžba a dobývání; výrobky zpracovatelského průmyslu; elektřina, plyn, pára a klimatizovaný vzduch; zásobování vodou, služby související s odpadními vodami, odpady a sanacemi; stavby a stavební práce“.

| b) | Tabulka P*10 se mění takto:






  i) | slova „Těžba a dobývání; výrobky zpracovatelského průmyslu; elektřina, plyn, voda a služby související s odpady“ se nahrazují tímto:
  „Těžba a dobývání; výrobky zpracovatelského průmyslu; elektřina, plyn, pára a klimatizovaný vzduch; zásobování vodou, služby související s odpadními vodami, odpady a sanacemi“; |
| --- | --- | --- |

b)

Tabulka P*10 se mění takto:

i)

slova „Těžba a dobývání; výrobky zpracovatelského průmyslu; elektřina, plyn, voda a služby související s odpady“ se nahrazují tímto:

„Těžba a dobývání; výrobky zpracovatelského průmyslu; elektřina, plyn, pára a klimatizovaný vzduch; zásobování vodou, služby související s odpadními vodami, odpady a sanacemi“;

| ii) | netýká se českého znění; |
| --- | --- |

ii)

netýká se českého znění;

| iii) | slova „Velkoobchod a maloobchod; opravy a údržba motorových vozidel a motocyklů; Doprava a skladování; Ubytování, stravování a pohostinství“ se nahrazují tímto:
  „Velkoobchod a maloobchod; opravy a údržba motorových vozidel a motocyklů; doprava a skladování; ubytovací a stravovací služby“; |
| --- | --- |

iii)

slova „Velkoobchod a maloobchod; opravy a údržba motorových vozidel a motocyklů; Doprava a skladování; Ubytování, stravování a pohostinství“ se nahrazují tímto:

„Velkoobchod a maloobchod; opravy a údržba motorových vozidel a motocyklů; doprava a skladování; ubytovací a stravovací služby“;

| iv) | slova „Administrativní a podpůrné služby“ se nahrazují tímto:
  „administrativní a podpůrné služby“; |
| --- | --- |

iv)

slova „Administrativní a podpůrné služby“ se nahrazují tímto:

„administrativní a podpůrné služby“;

| v) | slova „Veřejná správa a obrana; povinné sociální zabezpečení; Vzdělávání; Zdravotní a sociální péče“ se nahrazují tímto:
  „Veřejná správa a obrana; povinné sociální zabezpečení; služby v oblasti vzdělávání; zdravotní a sociální péče“; |
| --- | --- |

v)

slova „Veřejná správa a obrana; povinné sociální zabezpečení; Vzdělávání; Zdravotní a sociální péče“ se nahrazují tímto:

„Veřejná správa a obrana; povinné sociální zabezpečení; služby v oblasti vzdělávání; zdravotní a sociální péče“;

| vi) | slova „Kulturní, zábavní a rekreační služby, opravy výrobků pro domácnost a ostatní služby“ se nahrazují tímto:
  „Kulturní, zábavní a rekreační služby; ostatní služby; služby domácností jako zaměstnavatelů; výrobky a služby blíže neurčené produkované domácnostmi pro vlastní potřebu; služby exteritoriálních organizací a institucí“. |
| --- | --- |

vi)

slova „Kulturní, zábavní a rekreační služby, opravy výrobků pro domácnost a ostatní služby“ se nahrazují tímto:

„Kulturní, zábavní a rekreační služby; ostatní služby; služby domácností jako zaměstnavatelů; výrobky a služby blíže neurčené produkované domácnostmi pro vlastní potřebu; služby exteritoriálních organizací a institucí“.

| c) | Tabulka P*38 se mění takto:






  i) | slova „Textilie, oděvy a usňové výrobky“ se nahrazují tímto: „Textilie, oděvy a usně a související výrobky“; |
| --- | --- | --- |

c)

Tabulka P*38 se mění takto:

i)

slova „Textilie, oděvy a usňové výrobky“ se nahrazují tímto: „Textilie, oděvy a usně a související výrobky“;

| ii) | slova „Dřevěné výrobky, výrobky z papíru a tiskařské služby“ se nahrazují tímto: „Dřevěné výrobky, výrobky z papíru a tiskařské a nahrávací služby“; |
| --- | --- |

ii)

slova „Dřevěné výrobky, výrobky z papíru a tiskařské služby“ se nahrazují tímto: „Dřevěné výrobky, výrobky z papíru a tiskařské a nahrávací služby“;

| iii) | netýká se českého znění; |
| --- | --- |

iii)

netýká se českého znění;

| iv) | netýká se českého znění. |
| --- | --- |

iv)

netýká se českého znění.

| d) | Netýká se českého znění. |
| --- | --- |

d)

Netýká se českého znění.

| e) | Netýká se českého znění. |
| --- | --- |

e)

Netýká se českého znění.

---

| 4.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 207/37 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 207/37

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1343

ze dne 3. srpna 2015

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 3. srpna 2015.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 158,3 |
| MK | 31,4 |
| ZZ | 94,9 |
| 0707 00 05 | TR | 126,8 |
| ZZ | 126,8 |
| 0709 93 10 | TR | 126,1 |
| ZZ | 126,1 |
| 0805 50 10 | AR | 131,9 |
| BO | 135,7 |
| UY | 71,8 |
| ZA | 125,5 |
| ZZ | 116,2 |
| 0806 10 10 | EG | 241,1 |
| MA | 217,4 |
| TN | 158,2 |
| ZZ | 205,6 |
| 0808 10 80 | AR | 122,7 |
| BR | 105,9 |
| CL | 140,6 |
| NZ | 147,8 |
| US | 122,7 |
| UY | 139,7 |
| ZA | 135,2 |
| ZZ | 130,7 |
| 0808 30 90 | AR | 227,2 |
| CL | 136,0 |
| CN | 89,6 |
| MK | 75,0 |
| NZ | 150,8 |
| TR | 158,2 |
| ZA | 110,6 |
| ZZ | 135,3 |
| 0809 29 00 | TR | 250,3 |
| US | 547,8 |
| ZZ | 399,1 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | MK | 80,0 |
| TR | 162,2 |
| ZZ | 121,1 |
| 0809 40 05 | BA | 58,2 |
| XS | 66,1 |
| ZZ | 62,2 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MA

158,3

MK

31,4

ZZ

94,9

0707 00 05

TR

126,8

ZZ

126,8

0709 93 10

TR

126,1

ZZ

126,1

0805 50 10

AR

131,9

BO

135,7

UY

71,8

ZA

125,5

ZZ

116,2

0806 10 10

EG

241,1

MA

217,4

TN

158,2

ZZ

205,6

0808 10 80

AR

122,7

BR

105,9

CL

140,6

NZ

147,8

US

122,7

UY

139,7

ZA

135,2

ZZ

130,7

0808 30 90

AR

227,2

CL

136,0

CN

89,6

MK

75,0

NZ

150,8

TR

158,2

ZA

110,6

ZZ

135,3

0809 29 00

TR

250,3

US

547,8

ZZ

399,1

0809 30 10, 0809 30 90

MK

80,0

TR

162,2

ZZ

121,1

0809 40 05

BA

58,2

XS

66,1

ZZ

62,2

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

ROZHODNUTÍ

| 4.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 207/40 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 207/40

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/1344

ze dne 1. října 2014

o státní podpoře SA.18857 (2012/C, ex 2011/NN) – údajná státní podpora letiště Västerås a společnosti Ryanair Ltd

(oznámeno pod číslem C(2014) 6832)

(Pouze švédské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské Unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 25. ledna 2012 Komise Švédsku sdělila, že se s ohledem na určitá opatření, která švédské orgány provedly ve prospěch letiště Västerås a společnosti Ryanair Ltd, rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“). |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 25. ledna 2012 Komise Švédsku sdělila, že se s ohledem na určitá opatření, která švédské orgány provedly ve prospěch letiště Västerås a společnosti Ryanair Ltd, rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“).

| (2) | Po řadě upomínek a prodloužení lhůty pro odpověď podaly švédské orgány své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dne 16. května 2012. Další připomínky byly podány dne 12. listopadu 2012, 5. března 2014 a 14. května 2014. |
| --- | --- |

(2)

Po řadě upomínek a prodloužení lhůty pro odpověď podaly švédské orgány své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dne 16. května 2012. Další připomínky byly podány dne 12. listopadu 2012, 5. března 2014 a 14. května 2014.

| (3) | Společnost Ryanair podala připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dopisem ze dne 13. května 2012. Dne 25. července 2012 předala Komise znění těchto připomínek bez důvěrných údajů švédským orgánům. |
| --- | --- |

(3)

Společnost Ryanair podala připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dopisem ze dne 13. května 2012. Dne 25. července 2012 předala Komise znění těchto připomínek bez důvěrných údajů švédským orgánům.

| (4) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek k opatřením. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek k opatřením.

| (5) | Dne 16. července 2012 obdržela Komise v reakci na výzvu k podání připomínek k dotyčným opatřením určenou třetím stranám tři podání. Jednalo se o podání společnosti Västerås Flygplats AB (dále jen „VFAB“), společnosti Ryanair a společnosti Airport Marketing Services (dále jen „AMS“), dceřiného podniku společnosti Ryanair. Další připomínky společností Ryanair a AMS obdržela Komise dne 20., 23. a 24. července 2012. |
| --- | --- |

(5)

Dne 16. července 2012 obdržela Komise v reakci na výzvu k podání připomínek k dotyčným opatřením určenou třetím stranám tři podání. Jednalo se o podání společnosti Västerås Flygplats AB (dále jen „VFAB“), společnosti Ryanair a společnosti Airport Marketing Services (dále jen „AMS“), dceřiného podniku společnosti Ryanair. Další připomínky společností Ryanair a AMS obdržela Komise dne 20., 23. a 24. července 2012.

| (6) | Dopisem ze dne 5. září 2012 předala Komise podání společností VFAB, Ryanair a AMS švédským orgánům, aby se k nim vyjádřily. Švédské orgány odpověděly dne 5. října 2012. |
| --- | --- |

(6)

Dopisem ze dne 5. září 2012 předala Komise podání společností VFAB, Ryanair a AMS švédským orgánům, aby se k nim vyjádřily. Švédské orgány odpověděly dne 5. října 2012.

| (7) | Další připomínky zaslaly společnosti Ryanair a AMS dne 10. dubna 2013. Tato podání byla dne 3. května 2013 předána Švédsku, aby se k nim vyjádřilo. Švédsko odpovědělo dne 17. května 2013 s tím, že se odmítá vyjádřit. |
| --- | --- |

(7)

Další připomínky zaslaly společnosti Ryanair a AMS dne 10. dubna 2013. Tato podání byla dne 3. května 2013 předána Švédsku, aby se k nim vyjádřilo. Švédsko odpovědělo dne 17. května 2013 s tím, že se odmítá vyjádřit.

| (8) | Společnost Ryanair podala další připomínky dne 20. prosince 2013. Podání byla dne 8. ledna 2014 předána Švédsku, aby se k nim vyjádřilo. Švédsko odpovědělo dne 4. února 2014 s tím, že se odmítá vyjádřit. |
| --- | --- |

(8)

Společnost Ryanair podala další připomínky dne 20. prosince 2013. Podání byla dne 8. ledna 2014 předána Švédsku, aby se k nim vyjádřilo. Švédsko odpovědělo dne 4. února 2014 s tím, že se odmítá vyjádřit.

| (9) | Další připomínky podala společnost Ryanair dne 24., 27. a 31. ledna 2014, 7. února a 2. září 2014. Rovněž tato podání byla předána Švédsku, jež se k nim nevyjádřilo. |
| --- | --- |

(9)

Další připomínky podala společnost Ryanair dne 24., 27. a 31. ledna 2014, 7. února a 2. září 2014. Rovněž tato podání byla předána Švédsku, jež se k nim nevyjádřilo.

| (10) | Dopisem ze dne 24. února 2014 Komise Švédsko, společnosti VFAB, Ryanair a AMS a stěžovatele, společnost Scandinavian Airlines System (dále jen „SAS“), informovala o přijetí pokynů EU ke státní podpoře letišť a leteckých společností (3) (dále jen „pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014“) a o skutečnosti, že od okamžiku jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie se budou tyto pokyny vztahovat na opatření, jichž se týká formální šetření, a vyzvala je k podání připomínek. |
| --- | --- |

(10)

Dopisem ze dne 24. února 2014 Komise Švédsko, společnosti VFAB, Ryanair a AMS a stěžovatele, společnost Scandinavian Airlines System (dále jen „SAS“), informovala o přijetí pokynů EU ke státní podpoře letišť a leteckých společností (3) (dále jen „pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014“) a o skutečnosti, že od okamžiku jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie se budou tyto pokyny vztahovat na opatření, jichž se týká formální šetření, a vyzvala je k podání připomínek.

| (11) | Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 byly v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněny dne 4. dubna 2014 (4). Od tohoto dne nahradily pokyny pro financování letišť a pro státní podpory na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť (5) (dále jen „pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005“) (6). |
| --- | --- |

(11)

Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 byly v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněny dne 4. dubna 2014 (4). Od tohoto dne nahradily pokyny pro financování letišť a pro státní podpory na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť (5) (dále jen „pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005“) (6).

| (12) | Dne 15. dubna 2014 bylo v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněno oznámení, v němž byly členské státy a zúčastněné strany vyzvány, aby do dvaceti pracovních dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení podaly připomínky k použití pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 v daném případě (7). Švédské orgány podaly připomínky dne 14. května 2014. Od zúčastněných stran neobdržela Komise žádné připomínky. |
| --- | --- |

(12)

Dne 15. dubna 2014 bylo v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněno oznámení, v němž byly členské státy a zúčastněné strany vyzvány, aby do dvaceti pracovních dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení podaly připomínky k použití pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 v daném případě (7). Švédské orgány podaly připomínky dne 14. května 2014. Od zúčastněných stran neobdržela Komise žádné připomínky.

2.   OKOLNOSTI ŠETŘENÍ A SOUVISLOSTI OPATŘENÍ

2.1.   LETIŠTĚ VÄSTERÅS

| (13) | Letiště Västerås je malé letiště vzdálené přibližně 100 km západně od Stockholmu. Letiště bylo původně vojenským letištěm, jehož provoz byl zahájen v roce 1930, v roce 1983 však vojenské letectvo základnu opustilo. V roce 1976 bylo letiště otevřeno i pro civilní leteckou dopravu. |
| --- | --- |

(13)

Letiště Västerås je malé letiště vzdálené přibližně 100 km západně od Stockholmu. Letiště bylo původně vojenským letištěm, jehož provoz byl zahájen v roce 1930, v roce 1983 však vojenské letectvo základnu opustilo. V roce 1976 bylo letiště otevřeno i pro civilní leteckou dopravu.

| (14) | V období 2000–2010 lze provoz na letišti Västerås v rámci civilní letecké dopravy cestujících shrnout takto:

  Tabulka 1


  Cestující, četnost letů a letecké společnosti působící na letišti Västerås v období 2000–2010









  Rok | Počet přistání | Počet cestujících | Letecké společnosti působící na letišti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 12 450 | 113 626 | European Executive Express, SAS a Direktflyg |
| 2001 | 18 708 | 185 302 | European Executive Express, SAS, Direktflyg a Ryanair |
| 2002 | 19 146 | 190 038 | European Executive Express, SAS (ukončení činnosti v říjnu), Direktflyg, Ryanair a Skyways |
| 2003 | 16 500 | 197 584 | European Executive Express (ukončení činnosti v říjnu), Direktflyg, Skyways a Ryanair |
| 2004 | 17 599 | 242 376 | SAS (od listopadu omezené činnosti), Direktflyg (od května omezené činnosti), Skyways (ukončení činnosti v červenci) a Ryanair |
| 2005 | 14 123 | 221 422 | SAS (omezené činnosti), Direktflyg (omezené činnosti ukončeny v březnu) a Ryanair |
| 2006 | 13 097 | 182 700 | SAS (omezené činnosti) a Ryanair (8) |
| 2007 | 13 994 | 178 795 | SAS (ukončení činnosti v březnu) a Ryanair |
| 2008 | 11 973 | 186 612 | Ryanair a Wizzair (zahájení činnosti v květnu) |
| 2009 | 15 193 | 174 495 | Ryanair a Wizzair (ukončení činnosti v říjnu) |
| 2010 | 14 420 | 150 793 | Ryanair a City Airlines (zahájení činnosti v dubnu, ukončení činnosti v květnu) |
| Zdroje: Transportstyrelsen a informace, které poskytly švédské orgány. (http://www.transportstyrelsen.se/sv/Luftfart/Statistik-/Flygplatsstatistik-/) |

(14)

V období 2000–2010 lze provoz na letišti Västerås v rámci civilní letecké dopravy cestujících shrnout takto:

Tabulka 1

Cestující, četnost letů a letecké společnosti působící na letišti Västerås v období 2000–2010

Rok

Počet přistání

Počet cestujících

Letecké společnosti působící na letišti

2000

12 450

113 626

European Executive Express, SAS a Direktflyg

2001

18 708

185 302

European Executive Express, SAS, Direktflyg a Ryanair

2002

19 146

190 038

European Executive Express, SAS (ukončení činnosti v říjnu), Direktflyg, Ryanair a Skyways

2003

16 500

197 584

European Executive Express (ukončení činnosti v říjnu), Direktflyg, Skyways a Ryanair

2004

17 599

242 376

SAS (od listopadu omezené činnosti), Direktflyg (od května omezené činnosti), Skyways (ukončení činnosti v červenci) a Ryanair

2005

14 123

221 422

SAS (omezené činnosti), Direktflyg (omezené činnosti ukončeny v březnu) a Ryanair

2006

13 097

182 700

SAS (omezené činnosti) a Ryanair (8)

2007

13 994

178 795

SAS (ukončení činnosti v březnu) a Ryanair

2008

11 973

186 612

Ryanair a Wizzair (zahájení činnosti v květnu)

2009

15 193

174 495

Ryanair a Wizzair (ukončení činnosti v říjnu)

2010

14 420

150 793

Ryanair a City Airlines (zahájení činnosti v dubnu, ukončení činnosti v květnu)

Zdroje: Transportstyrelsen a informace, které poskytly švédské orgány. (http://www.transportstyrelsen.se/sv/Luftfart/Statistik-/Flygplatsstatistik-/)

| (15) | V letech následujících po období, jehož se šetření týká, byly počty cestujících tyto: 142 992 v roce 2011, 163 472 v roce 2012 a 273 362 v roce 2013. |
| --- | --- |

(15)

V letech následujících po období, jehož se šetření týká, byly počty cestujících tyto: 142 992 v roce 2011, 163 472 v roce 2012 a 273 362 v roce 2013.

| (16) | Kromě činností v oblasti civilní letecké dopravy využívala letiště Västerås také organizace Aviation College of Sweden (Hässlö gymnasium), která poskytuje středoškolské vzdělání pilotům leteckých společností a leteckým mechanikům, a švédská Národní agentura pro vyšší odborné vzdělávání, která zajišťuje vzdělávání leteckých techniků. Letiště se využívá rovněž pro vojenské účely jako dopravní základna pro mezinárodní činnosti. Letiště bezplatně využíval i soukromý letecký klub. |
| --- | --- |

(16)

Kromě činností v oblasti civilní letecké dopravy využívala letiště Västerås také organizace Aviation College of Sweden (Hässlö gymnasium), která poskytuje středoškolské vzdělání pilotům leteckých společností a leteckým mechanikům, a švédská Národní agentura pro vyšší odborné vzdělávání, která zajišťuje vzdělávání leteckých techniků. Letiště se využívá rovněž pro vojenské účely jako dopravní základna pro mezinárodní činnosti. Letiště bezplatně využíval i soukromý letecký klub.

| (17) | K nejbližším (9) letištím patří:






  a) | Bromma, přibližně 94 km nebo přibližně 59 minut doby strávené na cestě autem |
| --- | --- | --- |

(17)

K nejbližším (9) letištím patří:

a)

Bromma, přibližně 94 km nebo přibližně 59 minut doby strávené na cestě autem

| b) | Arlanda, přibližně 103 km nebo přibližně 64 minut doby strávené na cestě autem |
| --- | --- |

b)

Arlanda, přibližně 103 km nebo přibližně 64 minut doby strávené na cestě autem

| c) | letiště Örebro, přibližně 113 km nebo přibližně 70 minut doby strávené na cestě autem |
| --- | --- |

c)

letiště Örebro, přibližně 113 km nebo přibližně 70 minut doby strávené na cestě autem

| d) | Skavsta, přibližně 133 km nebo přibližně 108 minut doby strávené na cestě autem |
| --- | --- |

d)

Skavsta, přibližně 133 km nebo přibližně 108 minut doby strávené na cestě autem

2.2.   SPOLEČNOST VFAB

| (18) | Provozovatelem letiště Västerås je společnost VFAB, kterou na konci 90. let minulého století založilo město Västerås. V roce 2000 převzal Švédský úřad pro civilní letectví, veřejný správní orgán, prostřednictvím své dceřiné společnosti LFV Holding AB, ve společnosti VFAB 40 % podíl. V prosinci 2006 prodala společnost LFV Holding AB svůj podíl ve společnosti VFAB zpět městu Västerås, které se opět stalo jediným akcionářem. Společnost VFAB byla tudíž během celého období, jehož se toto rozhodnutí týká, zcela ve veřejném vlastnictví. |
| --- | --- |

(18)

Provozovatelem letiště Västerås je společnost VFAB, kterou na konci 90. let minulého století založilo město Västerås. V roce 2000 převzal Švédský úřad pro civilní letectví, veřejný správní orgán, prostřednictvím své dceřiné společnosti LFV Holding AB, ve společnosti VFAB 40 % podíl. V prosinci 2006 prodala společnost LFV Holding AB svůj podíl ve společnosti VFAB zpět městu Västerås, které se opět stalo jediným akcionářem. Společnost VFAB byla tudíž během celého období, jehož se toto rozhodnutí týká, zcela ve veřejném vlastnictví.

| (19) | Společnost VFAB vlastnila letištní infrastrukturu, kterou provozovala až do roku 2003, kdy byla tato infrastruktura prodána společnosti Västerås Flygfastigheter AB ve vlastnictví města Västerås, jíž společnost VFAB hradí za využívání letiště nájemné. V období 2004–2010 bylo roční nájemné hrazené společnosti Västerås Flygfastigheter AB v rozmezí od 2,1 milionu SEK do 4,2 milionu SEK. |
| --- | --- |

(19)

Společnost VFAB vlastnila letištní infrastrukturu, kterou provozovala až do roku 2003, kdy byla tato infrastruktura prodána společnosti Västerås Flygfastigheter AB ve vlastnictví města Västerås, jíž společnost VFAB hradí za využívání letiště nájemné. V období 2004–2010 bylo roční nájemné hrazené společnosti Västerås Flygfastigheter AB v rozmezí od 2,1 milionu SEK do 4,2 milionu SEK.

| (20) | Podle výročních zpráv vykázala společnost VFAB níže uvedené roční ztráty z činnosti na letišti Västerås. (Všechny hodnoty v milionech SEK.)

  Tabulka 2


  Roční výsledky společnosti VFAB











  Rok | Příjmy | Jiná provozní podpora | EBITDA bez provozní podpory | EBIT bez provozní podpory | Čistý zisk/ztráta bez provozní podpory |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1999 (10) | 25,6 | 2,5 | – 4,9 | – 6,4 | – 2,5 |
| 2000 | 25,1 | 2,3 | – 8,5 | – 11,2 | – 12,7 |
| 2001 | 30,8 | 1,5 | – 8,1 | – 11,7 | – 13,4 |
| 2002 | 30,9 | 1,1 | – 7,0 | – 11,4 | – 16,4 |
| 2003 | 26,2 | 1,0 | – 15,8 | – 18,6 | – 21,2 |
| 2004 | 23,9 | 1,3 | – 15,3 | – 16,6 | – 16,6 |
| 2005 | 24,0 | 1,1 | – 17,9 | – 19,1 | – 19,2 |
| 2006 | 19,5 | 1,1 | – 23,3 | – 24,5 | – 24,6 |
| 2007 | 20,9 | — | – 22,0 | – 23,1 | – 22,9 |
| 2008 | 23,1 | 0,7 | – 22,3 | – 23,3 | – 23,2 |
| 2009 | 22,9 | 1,6 | – 24,6 | – 25,8 | – 25,8 |
| 2010 | 21,9 | 1,8 | – 23,6 | – 24,9 | – 24,8 |
| CELKEM | 15,8 | |
| Zdroj: výroční zprávy společnosti VFAB. |

(20)

Podle výročních zpráv vykázala společnost VFAB níže uvedené roční ztráty z činnosti na letišti Västerås. (Všechny hodnoty v milionech SEK.)

Tabulka 2

Roční výsledky společnosti VFAB

Rok

Příjmy

Jiná provozní podpora

EBITDA bez provozní podpory

EBIT bez provozní podpory

Čistý zisk/ztráta bez provozní podpory

1999 (10)

25,6

2,5

– 4,9

– 6,4

– 2,5

2000

25,1

2,3

– 8,5

– 11,2

– 12,7

2001

30,8

1,5

– 8,1

– 11,7

– 13,4

2002

30,9

1,1

– 7,0

– 11,4

– 16,4

2003

26,2

1,0

– 15,8

– 18,6

– 21,2

2004

23,9

1,3

– 15,3

– 16,6

– 16,6

2005

24,0

1,1

– 17,9

– 19,1

– 19,2

2006

19,5

1,1

– 23,3

– 24,5

– 24,6

2007

20,9

—

– 22,0

– 23,1

– 22,9

2008

23,1

0,7

– 22,3

– 23,3

– 23,2

2009

22,9

1,6

– 24,6

– 25,8

– 25,8

2010

21,9

1,8

– 23,6

– 24,9

– 24,8

CELKEM

15,8

Zdroj: výroční zprávy společnosti VFAB.

| (21) | „Jinou provozní podporu“ v letech 1999 až 2006 včetně představuje státní podpora poskytovaná na základě celostátního režimu dotací na provozování letišť, která nejsou v přímém vlastnictví státu (dále jen „režim podpory místních letišť“). Výše podpory je stanovena každoročně podle výše ztráty jednotlivých letišť. |
| --- | --- |

(21)

„Jinou provozní podporu“ v letech 1999 až 2006 včetně představuje státní podpora poskytovaná na základě celostátního režimu dotací na provozování letišť, která nejsou v přímém vlastnictví státu (dále jen „režim podpory místních letišť“). Výše podpory je stanovena každoročně podle výše ztráty jednotlivých letišť.

| (22) | Podpora, která byla poskytnuta v letech 2008 a 2009, však nesouvisí s tímto režimem, nýbrž se týká kompenzace, kterou stát vyplatil za služby v oblasti řízení letového provozu poskytované letištěm Västerås v rámci celostátního systému řízení letového provozu. |
| --- | --- |

(22)

Podpora, která byla poskytnuta v letech 2008 a 2009, však nesouvisí s tímto režimem, nýbrž se týká kompenzace, kterou stát vyplatil za služby v oblasti řízení letového provozu poskytované letištěm Västerås v rámci celostátního systému řízení letového provozu.

| (23) | Za účelem částečného pokrytí ztrát uvedených v tabulce 2 poskytli vlastníci společnosti VFAB tyto vklady akcionářů:

  Tabulka 3


  Vklady akcionářů poskytnuté společnosti VFAB v období 2001–2010







  Rok | Částka (v mil. SEK) |
| --- | --- | --- |
| 2003 | 38,5 |
| 2005 | 8 |
| 2006 | 65,5 |
| 2008 | 47 |
| 2010 | 35 |
| CELKEM | 194 |
| Zdroj: výroční zprávy společnosti VFAB. |

(23)

Za účelem částečného pokrytí ztrát uvedených v tabulce 2 poskytli vlastníci společnosti VFAB tyto vklady akcionářů:

Tabulka 3

Vklady akcionářů poskytnuté společnosti VFAB v období 2001–2010

Rok

Částka (v mil. SEK)

2003

38,5

2005

8

2006

65,5

2008

47

2010

35

CELKEM

194

Zdroj: výroční zprávy společnosti VFAB.

2.3.   DOHODY O LETIŠTNÍCH POPLATCÍCH UZAVŘENÉ MEZI SPOLEČNOSTMI VFAB A RYANAIR

| (24) | Podle švédských orgánů neexistuje žádný ceník, právní nebo správní předpis, který by společnost VFAB musela při stanovování letištních poplatků uplatňovat (11). Společnost VFAB proto může o poplatcích rozhodovat sama. Pro uživatele, kteří se společností VFAB uzavřeli dohodu, jsou platné poplatky stanovené v příslušných dohodách. Pro uživatele s nepravidelnými lety, kteří se společností VFAB dohodu neuzavřeli, existuje oficiální ceník letištních poplatků (12). |
| --- | --- |

(24)

Podle švédských orgánů neexistuje žádný ceník, právní nebo správní předpis, který by společnost VFAB musela při stanovování letištních poplatků uplatňovat (11). Společnost VFAB proto může o poplatcích rozhodovat sama. Pro uživatele, kteří se společností VFAB uzavřeli dohodu, jsou platné poplatky stanovené v příslušných dohodách. Pro uživatele s nepravidelnými lety, kteří se společností VFAB dohodu neuzavřeli, existuje oficiální ceník letištních poplatků (12).

| (25) | Od dubna 2001 provozovala společnost Ryanair činnost z letiště Västerås podle níže uvedených dohod se společností VFAB. |
| --- | --- |

(25)

Od dubna 2001 provozovala společnost Ryanair činnost z letiště Västerås podle níže uvedených dohod se společností VFAB.

2.3.1.   Dohoda ze dne 5. dubna 2001 (dále jen „dohoda z roku 2001“)

| (26) | Podle podmínek dohody z roku 2001 (13) musela společnost Ryanair v období [...] (14) let provozovat pravidelnou osobní leteckou dopravu mezi letišti Västerås a Londýn-Stansted a mezi letištěm Västerås a jinými letišti v síti společnosti Ryanair podle jejího výběru s četností alespoň jednou denně, a to s letouny Boeing 737-800 a podle standardů „nízkonákladové“ dopravy a struktury tarifů pro cestující. Společnost Ryanair zaručí minimálně [...] odlétajících cestujících za rok na každou rotaci. |
| --- | --- |

(26)

Podle podmínek dohody z roku 2001 (13) musela společnost Ryanair v období [...] (14) let provozovat pravidelnou osobní leteckou dopravu mezi letišti Västerås a Londýn-Stansted a mezi letištěm Västerås a jinými letišti v síti společnosti Ryanair podle jejího výběru s četností alespoň jednou denně, a to s letouny Boeing 737-800 a podle standardů „nízkonákladové“ dopravy a struktury tarifů pro cestující. Společnost Ryanair zaručí minimálně [...] odlétajících cestujících za rok na každou rotaci.

| (27) | Letištní poplatky budou hrazeny jako pevná jednotková cena stanovená za odlétajícího cestujícího:

  Tabulka 4


  Letištní poplatky za odlétajícího cestujícího








  Období | Částka (SEK) | Max. částka za odlétající letadlo (SEK) |
| --- | --- | --- | --- |
| Do 31.3.2002 | [...] | [...] |
| 1.4.2002–31.3.2006 | [...] | [...] |
| 1.4.2006–31.3.2011 | [...] | [...] |

(27)

Letištní poplatky budou hrazeny jako pevná jednotková cena stanovená za odlétajícího cestujícího:

Tabulka 4

Letištní poplatky za odlétajícího cestujícího

Období

Částka (SEK)

Max. částka za odlétající letadlo (SEK)

Do 31.3.2002

[...]

[...]

1.4.2002–31.3.2006

[...]

[...]

1.4.2006–31.3.2011

[...]

[...]

| (28) | Služby společnosti VFAB zahrnují terminálové a odbavovací služby sestávající z kontaktů s místními orgány a informování zúčastněných stran o pohybu letadel společnosti Ryanair; vyvážení letadla, komunikačního systému a systému řízení odletů; odbavení cestujících a zavazadel; obsluhy letadel; zajištění a provozu zařízení pro plnění paliva do letadel atd.; letových činností a správy posádky; dozoru a správy a bezpečnosti. |
| --- | --- |

(28)

Služby společnosti VFAB zahrnují terminálové a odbavovací služby sestávající z kontaktů s místními orgány a informování zúčastněných stran o pohybu letadel společnosti Ryanair; vyvážení letadla, komunikačního systému a systému řízení odletů; odbavení cestujících a zavazadel; obsluhy letadel; zajištění a provozu zařízení pro plnění paliva do letadel atd.; letových činností a správy posádky; dozoru a správy a bezpečnosti.

| (29) | Společnosti Ryanair resp. VFAB hradí [...] ekologických, bezpečnostních a jiných poplatků souvisejících s letištěm, které jsou uloženy vládními orgány. |
| --- | --- |

(29)

Společnosti Ryanair resp. VFAB hradí [...] ekologických, bezpečnostních a jiných poplatků souvisejících s letištěm, které jsou uloženy vládními orgány.

| (30) | Společnost VFAB uhradí společnosti Ryanair marketingovou podporu ve výši [...] SEK v souvislosti s opatřeními k propagaci letů společnosti Ryanair z/na letiště Västerås. |
| --- | --- |

(30)

Společnost VFAB uhradí společnosti Ryanair marketingovou podporu ve výši [...] SEK v souvislosti s opatřeními k propagaci letů společnosti Ryanair z/na letiště Västerås.

| (31) | Společnost VFAB zajistí na letišti rezervační službu. Za to obdrží [...] % provizi ze všech letenek společnosti Ryanair, které společnost VFAB prodá, a [...] % provizi za každý pronájem vozidla objednaný společností VFAB ve spojení s lety společnosti Ryanair. |
| --- | --- |

(31)

Společnost VFAB zajistí na letišti rezervační službu. Za to obdrží [...] % provizi ze všech letenek společnosti Ryanair, které společnost VFAB prodá, a [...] % provizi za každý pronájem vozidla objednaný společností VFAB ve spojení s lety společnosti Ryanair.

2.3.2.   Dodatek ze dne 1. února 2003 k dohodě z roku 2001 (dále jen „dohoda z roku 2003“)

| (32) | Dne 1. února 2003 podepsaly společnosti VFAB a Ryanair dodatek k dohodě z roku 2001 (dále jen „dohoda z roku 2003“), podle něhož se letištní poplatky za cestující změnily následovně.

  Tabulka 5


  Letištní poplatky podle dodatku z roku 2003












  Počet rotací denně (15) | 1 rotace | 2 rotace | 3 rotace |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Období | Částka (SEK) | Omezeno na max. částku za odlétající letadlo | Částka (SEK) | Omezeno na max. částku za odlétající letadlo | Částka (SEK) | Omezeno na max. částku za odlétající letadlo |
| Do 31.3.2002 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 1.4.2002 do 31.3.2006 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 1.4.2006 do 31.3.2009 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 1.4.2009 do 31.3.2011 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Počet rotací denně | 4 rotace | 5 rotací | 6 rotací |
| Do 31.3.2002 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 1.4.2002 do 31.3.2006 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 1.4.2006 do 31.3.2009 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 1.4.2009 do 31.3.2011 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(32)

Dne 1. února 2003 podepsaly společnosti VFAB a Ryanair dodatek k dohodě z roku 2001 (dále jen „dohoda z roku 2003“), podle něhož se letištní poplatky za cestující změnily následovně.

Tabulka 5

Letištní poplatky podle dodatku z roku 2003

Počet rotací denně (15)

1 rotace

2 rotace

3 rotace

Období

Částka (SEK)

Omezeno na max. částku za odlétající letadlo

Částka (SEK)

Omezeno na max. částku za odlétající letadlo

Částka (SEK)

Omezeno na max. částku za odlétající letadlo

Do 31.3.2002

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1.4.2002 do 31.3.2006

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1.4.2006 do 31.3.2009

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1.4.2009 do 31.3.2011

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Počet rotací denně

4 rotace

5 rotací

6 rotací

Do 31.3.2002

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1.4.2002 do 31.3.2006

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1.4.2006 do 31.3.2009

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1.4.2009 do 31.3.2011

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2.3.3.   Dohoda ze dne 31. ledna 2005 (dále jen „dohoda z roku 2005“)

| (33) | Dne 31. ledna 2005 byla mezi společnostmi VFAB a Ryanair na období od 1. ledna 2005 do [...] uzavřena dohoda, která nahradila dohody z roku 2001 a 2003 (dále jen „dohoda z roku 2005“). Dohoda z roku 2005 zahrnuje tyto změny předchozích dohod:






  (a) | Společnost Ryanair provede [...] rotací denně a i nadále zaručí minimální počet [...] odlétajících cestujících ročně na každou rotaci. |
| --- | --- | --- |

(33)

Dne 31. ledna 2005 byla mezi společnostmi VFAB a Ryanair na období od 1. ledna 2005 do [...] uzavřena dohoda, která nahradila dohody z roku 2001 a 2003 (dále jen „dohoda z roku 2005“). Dohoda z roku 2005 zahrnuje tyto změny předchozích dohod:

(a)

Společnost Ryanair provede [...] rotací denně a i nadále zaručí minimální počet [...] odlétajících cestujících ročně na každou rotaci.

| (b) | V období od 1. ledna 2005 do 31. března 2011 byl letištní poplatek stanoven ve výši [...] SEK za odlétajícího cestujícího. Pro zbývající dobu trvání smlouvy byl příslušný poplatek stanoven ve výši [...] SEK. Podle švédských orgánů však nebyly poplatky schválené pro období od 1. ledna 2005 zavedeny a letištní poplatek skutečně uplatňovaný od 1. ledna 2005 činil [...] SEK za odlétajícího cestujícího. |
| --- | --- |

(b)

V období od 1. ledna 2005 do 31. března 2011 byl letištní poplatek stanoven ve výši [...] SEK za odlétajícího cestujícího. Pro zbývající dobu trvání smlouvy byl příslušný poplatek stanoven ve výši [...] SEK. Podle švédských orgánů však nebyly poplatky schválené pro období od 1. ledna 2005 zavedeny a letištní poplatek skutečně uplatňovaný od 1. ledna 2005 činil [...] SEK za odlétajícího cestujícího.

2.4.   DOHODY SE SPOLEČNOSTÍ RYANAIR A AMS OHLEDNĚ MARKETINGOVÉ PODPORY A POBÍDKOVÝCH PROGRAMŮ

| (34) | Společnost VFAB podepsala se společnostmi Ryanair a Airport Marketing Services Ltd (dále jen „AMS“), dceřiným podnikem společnosti Ryanair, dvě marketingové dohody. |
| --- | --- |

(34)

Společnost VFAB podepsala se společnostmi Ryanair a Airport Marketing Services Ltd (dále jen „AMS“), dceřiným podnikem společnosti Ryanair, dvě marketingové dohody.

| (35) | První dohoda, která byla dne 12. června 2008 podepsána mezi společnostmi VFAB a Ryanair Ltd, se týkala reklamy ve švédském a britském tisku, v palubním časopise společnosti Ryanair, na internetových stránkách Ryanair.com, v elektronické poště pro přihlášené odběratele ve Spojeném království atd. Společnost VFAB souhlasila s tím, že z celkové hodnoty těchto služeb ve výši [...] EUR uhradí částku ve výši [...] EUR. |
| --- | --- |

(35)

První dohoda, která byla dne 12. června 2008 podepsána mezi společnostmi VFAB a Ryanair Ltd, se týkala reklamy ve švédském a britském tisku, v palubním časopise společnosti Ryanair, na internetových stránkách Ryanair.com, v elektronické poště pro přihlášené odběratele ve Spojeném království atd. Společnost VFAB souhlasila s tím, že z celkové hodnoty těchto služeb ve výši [...] EUR uhradí částku ve výši [...] EUR.

| (36) | Druhá dohoda (16) mezi společnostmi VFAB a AMS sestávala ze tří částí, konkrétně:






  (a) | marketingu na domovské stránce společnosti Ryanair ve Spojeném království [...] v období od 1. listopadu 2010 do 31. března 2011 v hodnotě [...] EUR; |
| --- | --- | --- |

(36)

Druhá dohoda (16) mezi společnostmi VFAB a AMS sestávala ze tří částí, konkrétně:

(a)

marketingu na domovské stránce společnosti Ryanair ve Spojeném království [...] v období od 1. listopadu 2010 do 31. března 2011 v hodnotě [...] EUR;

| (b) | marketingu na domovské stránce společnosti Ryanair ve Spojeném království [...] v období od 1. listopadu 2010 do 31. října 2013 v hodnotě [...] EUR ročně (celkem [...] EUR); |
| --- | --- |

(b)

marketingu na domovské stránce společnosti Ryanair ve Spojeném království [...] v období od 1. listopadu 2010 do 31. října 2013 v hodnotě [...] EUR ročně (celkem [...] EUR);

| (c) | programu pobídek v souvislosti s novými trasami: bylo dohodnuto, že [...]. |
| --- | --- |

(c)

programu pobídek v souvislosti s novými trasami: bylo dohodnuto, že [...].

2.5.   STÍŽNOST

| (37) | V roce 2006 obdržela Komise stížnost společnosti SAS, v níž se uvádělo, že švédské orgány prostřednictvím dohod týkajících se letiště Västerås poskytly společnosti Ryanair státní podporu. Společnost SAS tvrdila, že společnost VFAB účtovala společnosti Ryanair nižší letištní poplatky, které nebyly objektivně odůvodněné (nesouvisely s náklady), než společnosti SAS. Stěžovatel dále uvedl, že roční ztráty společnosti VFAB byly pokryty z veřejných prostředků města Västerås a Švédského úřadu pro civilní letectví. Stěžovatel také tvrdil, že tato podpora není slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(37)

V roce 2006 obdržela Komise stížnost společnosti SAS, v níž se uvádělo, že švédské orgány prostřednictvím dohod týkajících se letiště Västerås poskytly společnosti Ryanair státní podporu. Společnost SAS tvrdila, že společnost VFAB účtovala společnosti Ryanair nižší letištní poplatky, které nebyly objektivně odůvodněné (nesouvisely s náklady), než společnosti SAS. Stěžovatel dále uvedl, že roční ztráty společnosti VFAB byly pokryty z veřejných prostředků města Västerås a Švédského úřadu pro civilní letectví. Stěžovatel také tvrdil, že tato podpora není slučitelná s vnitřním trhem.

3.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ A ŠETŘENÍ KOMISE

| (38) | Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, jelikož měla pochybnosti ohledně slučitelnosti níže uvedených opatření s pravidly státní podpory:






  (a) | vklady akcionářů poskytnuté společnosti VFAB mezi roky 2003 a 2010; |
| --- | --- | --- |

(38)

Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, jelikož měla pochybnosti ohledně slučitelnosti níže uvedených opatření s pravidly státní podpory:

(a)

vklady akcionářů poskytnuté společnosti VFAB mezi roky 2003 a 2010;

| (b) | nájemné, které společnost VFAB hradila společnosti Västerås Flygfastigheter AB za využívání letištní infrastruktury mezi roky 2003 a 2010; |
| --- | --- |

(b)

nájemné, které společnost VFAB hradila společnosti Västerås Flygfastigheter AB za využívání letištní infrastruktury mezi roky 2003 a 2010;

| (c) | provozní podpora poskytnutá společnosti VFAB a jiným letištím v rámci režimu podpory místních letišť v období od roku 2001 do roku 2010; |
| --- | --- |

(c)

provozní podpora poskytnutá společnosti VFAB a jiným letištím v rámci režimu podpory místních letišť v období od roku 2001 do roku 2010;

| (d) | letištní poplatky, které společnost VAFB účtovala společnosti Ryanair mezi roky 2001 a 2010; |
| --- | --- |

(d)

letištní poplatky, které společnost VAFB účtovala společnosti Ryanair mezi roky 2001 a 2010;

| (e) | marketingová podpora, kterou společnost VFAB poskytla společnostem Ryanair a AMS v roce 2001, 2008 a 2010. |
| --- | --- |

(e)

marketingová podpora, kterou společnost VFAB poskytla společnostem Ryanair a AMS v roce 2001, 2008 a 2010.

3.1.   OPATŘENÍ Č. 1: VKLADY AKCIONÁŘŮ POSKYTNUTÉ SPOLEČNOSTI VFAB MEZI ROKY 2003 A 2010

| (39) | V rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že společnost VFAB byla zcela ve veřejném vlastnictví a že se zdá, že vklady akcionářů lze přičíst státu a že představují státní prostředky. |
| --- | --- |

(39)

V rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že společnost VFAB byla zcela ve veřejném vlastnictví a že se zdá, že vklady akcionářů lze přičíst státu a že představují státní prostředky.

| (40) | Komise nezjistila, že by vklady představovaly vyrovnávací platbu za služby obecného hospodářského zájmu, spíše se zdálo, že byly poskytnuty za účelem pokrytí ztrát z komerčních činností společnosti VFAB. Na základě dostupných informací a vzhledem ke skutečnosti, že společnost VFAB vykazovala značné ztráty po dobu více než deseti let, měla Komise vážné pochybnosti ohledně toho, zda akcionáři při poskytnutí těchto vkladů jednali jako tržně jednající hospodářské subjekty. Komise proto zastávala předběžný názor, že vklady akcionářů představovaly hospodářskou výhodu, jelikož společnost VFAB osvobodily od nákladů, které by jinak musela nést. |
| --- | --- |

(40)

Komise nezjistila, že by vklady představovaly vyrovnávací platbu za služby obecného hospodářského zájmu, spíše se zdálo, že byly poskytnuty za účelem pokrytí ztrát z komerčních činností společnosti VFAB. Na základě dostupných informací a vzhledem ke skutečnosti, že společnost VFAB vykazovala značné ztráty po dobu více než deseti let, měla Komise vážné pochybnosti ohledně toho, zda akcionáři při poskytnutí těchto vkladů jednali jako tržně jednající hospodářské subjekty. Komise proto zastávala předběžný názor, že vklady akcionářů představovaly hospodářskou výhodu, jelikož společnost VFAB osvobodily od nákladů, které by jinak musela nést.

| (41) | Komise se předběžně domnívala, že vklady akcionářů představují státní podporu, a vyslovila pochybnosti ohledně slučitelnosti této podpory s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(41)

Komise se předběžně domnívala, že vklady akcionářů představují státní podporu, a vyslovila pochybnosti ohledně slučitelnosti této podpory s vnitřním trhem.

3.2.   OPATŘENÍ Č. 2: NÁJEMNÉ ZA LETIŠTNÍ INFRASTRUKTURU, KTERÉ SPOLEČNOST VFAB HRADILA MEZI ROKY 2003 A 2010

| (42) | Na základě velmi omezených informací, které byly k dispozici, vyvodila Komise předběžný závěr, že nájemné hrazené za používání letištní infrastruktury mohlo být nižší než tržní nájemné. |
| --- | --- |

(42)

Na základě velmi omezených informací, které byly k dispozici, vyvodila Komise předběžný závěr, že nájemné hrazené za používání letištní infrastruktury mohlo být nižší než tržní nájemné.

| (43) | Dotované nájemné by společnost VFAB osvobodilo od nákladů, které by jinak musela nést, představuje tudíž selektivní výhodu. Letištní infrastrukturu zcela vlastní město Västerås (prostřednictvím své dceřiné společnosti Västerås Stads Strategiska Fastigheter AB) a Komise zastávala předběžně názor, že rozhodnutí o stanovení nájemného zahrnovalo státní prostředky a že je lze přičíst státu. |
| --- | --- |

(43)

Dotované nájemné by společnost VFAB osvobodilo od nákladů, které by jinak musela nést, představuje tudíž selektivní výhodu. Letištní infrastrukturu zcela vlastní město Västerås (prostřednictvím své dceřiné společnosti Västerås Stads Strategiska Fastigheter AB) a Komise zastávala předběžně názor, že rozhodnutí o stanovení nájemného zahrnovalo státní prostředky a že je lze přičíst státu.

| (44) | Komise proto dospěla k předběžnému závěru, že nájemné představuje v případě, je-li nižší než tržní nájemné, podporu, a vyslovila pochybnosti ohledně slučitelnosti této podpory s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(44)

Komise proto dospěla k předběžnému závěru, že nájemné představuje v případě, je-li nižší než tržní nájemné, podporu, a vyslovila pochybnosti ohledně slučitelnosti této podpory s vnitřním trhem.

3.3.   OPATŘENÍ Č. 3: PROVOZNÍ PODPORA POSKYTNUTÁ SPOLEČNOSTI VFAB A JINÝM LETIŠTÍM V RÁMCI REŽIMU PODPORY MÍSTNÍCH LETIŠŤ V OBDOBÍ OD ROKU 2001 DO ROKU 2010

| (45) | Základ pro poskytování podpory byl stanoven v právních předpisech a podporu každý rok udělovaly švédské orgány. Podpora byla financována ze státního rozpočtu. Komise se proto domnívala, že zahrnovala převod státních prostředků a že ji lze přičíst státu. |
| --- | --- |

(45)

Základ pro poskytování podpory byl stanoven v právních předpisech a podporu každý rok udělovaly švédské orgány. Podpora byla financována ze státního rozpočtu. Komise se proto domnívala, že zahrnovala převod státních prostředků a že ji lze přičíst státu.

| (46) | Opatření osvobodilo určité kategorie letišť od finanční zátěže, kterou by jinak musela nést. Na základě informací, které měla Komise k dispozici, se nezdálo, že by byla podpora založena na plnění závazku veřejné služby, ani se nevztahovala výhradně na nehospodářské činnosti na dotyčných letištích. Stát neposkytoval podporu jakožto akcionář, a nezdá se tudíž, že je použitelná zásada tržně jednajícího hospodářského subjektu. Komise proto předběžně konstatovala, že provozní podpora poskytla určitým podnikům selektivní hospodářskou výhodu v porovnání s ostatními podniky. |
| --- | --- |

(46)

Opatření osvobodilo určité kategorie letišť od finanční zátěže, kterou by jinak musela nést. Na základě informací, které měla Komise k dispozici, se nezdálo, že by byla podpora založena na plnění závazku veřejné služby, ani se nevztahovala výhradně na nehospodářské činnosti na dotyčných letištích. Stát neposkytoval podporu jakožto akcionář, a nezdá se tudíž, že je použitelná zásada tržně jednajícího hospodářského subjektu. Komise proto předběžně konstatovala, že provozní podpora poskytla určitým podnikům selektivní hospodářskou výhodu v porovnání s ostatními podniky.

| (47) | Jelikož příjemci opatření působili na trhu, který je otevřený hospodářské soutěži a na němž probíhá obchod mezi členskými státy, opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(47)

Jelikož příjemci opatření působili na trhu, který je otevřený hospodářské soutěži a na němž probíhá obchod mezi členskými státy, opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.

| (48) | Zdálo se proto, že provozní podpora poskytovaná společnosti VFAB a jiným letištím, která nebyla v přímém vlastnictví státu, představuje státní podporu. Na základě dostupných informací měla Komise pochybnosti, zda je dotyčná podpora slučitelná se Smlouvou. |
| --- | --- |

(48)

Zdálo se proto, že provozní podpora poskytovaná společnosti VFAB a jiným letištím, která nebyla v přímém vlastnictví státu, představuje státní podporu. Na základě dostupných informací měla Komise pochybnosti, zda je dotyčná podpora slučitelná se Smlouvou.

3.4.   OPATŘENÍ Č. 4: LETIŠTNÍ POPLATKY, KTERÉ SPOLEČNOST VFAB ÚČTOVALA SPOLEČNOSTI RYANAIR MEZI ROKY 2001 A 2010

| (49) | Během celého období, jehož se šetření týká, byla společnost VFAB zcela ve veřejném vlastnictví. Vzhledem k této skutečnosti a s ohledem na informace o struktuře správy a řízení společnosti VFAB zastávala Komise předběžný názor, že stanovení letištních poplatků společností VFAB zahrnovalo státní prostředky a že je přičitatelné státu. |
| --- | --- |

(49)

Během celého období, jehož se šetření týká, byla společnost VFAB zcela ve veřejném vlastnictví. Vzhledem k této skutečnosti a s ohledem na informace o struktuře správy a řízení společnosti VFAB zastávala Komise předběžný názor, že stanovení letištních poplatků společností VFAB zahrnovalo státní prostředky a že je přičitatelné státu.

| (50) | Komise se domnívala, že pokud byly tyto letištní poplatky stanoveny na nižší úrovni, než je tržní cena za služby, které společnost VFAB poskytovala společnosti Ryanair, představuje to selektivní výhodu pro společnost Ryanair. V této souvislosti Komise uvedla, že letištní poplatky, které společnost VFAB účtovala společnosti Ryanair, byly zjevně nižší než poplatky účtované stěžovateli. Na základě informací, které měla Komise k dispozici, vyslovila rovněž pochybnosti o tom, zda bylo chování společnosti VFAB při stanovování letištních poplatků pro společnost Ryanair v souladu s chováním tržně jednajícího hospodářského subjektu. |
| --- | --- |

(50)

Komise se domnívala, že pokud byly tyto letištní poplatky stanoveny na nižší úrovni, než je tržní cena za služby, které společnost VFAB poskytovala společnosti Ryanair, představuje to selektivní výhodu pro společnost Ryanair. V této souvislosti Komise uvedla, že letištní poplatky, které společnost VFAB účtovala společnosti Ryanair, byly zjevně nižší než poplatky účtované stěžovateli. Na základě informací, které měla Komise k dispozici, vyslovila rovněž pochybnosti o tom, zda bylo chování společnosti VFAB při stanovování letištních poplatků pro společnost Ryanair v souladu s chováním tržně jednajícího hospodářského subjektu.

| (51) | Na základě toho dospěla Komise k předběžnému závěru, že letištní poplatky sjednané konkrétně se společností Ryanair v dohodách z roku 2001, 2003 a 2005 nebyly stanoveny za běžných tržních podmínek a poskytly společnosti Ryanair selektivní hospodářskou výhodu, která může představovat státní podporu. |
| --- | --- |

(51)

Na základě toho dospěla Komise k předběžnému závěru, že letištní poplatky sjednané konkrétně se společností Ryanair v dohodách z roku 2001, 2003 a 2005 nebyly stanoveny za běžných tržních podmínek a poskytly společnosti Ryanair selektivní hospodářskou výhodu, která může představovat státní podporu.

| (52) | Komise měla rovněž pochybnosti ohledně slučitelnosti této podpory s vnitřním trhem, zejména na základě ustanovení pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. |
| --- | --- |

(52)

Komise měla rovněž pochybnosti ohledně slučitelnosti této podpory s vnitřním trhem, zejména na základě ustanovení pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005.

3.5.   OPATŘENÍ Č. 5: MARKETINGOVÁ PODPORA, KTEROU SPOLEČNOST VFAB POSKYTLA SPOLEČNOSTEM RYANAIR A AMS V ROCE 2001, 2008 A 2010

| (53) | Co se týká opatření č. 5, Komise zastávala předběžný názor, že smlouvy, které společnost VFAB uzavřela, zahrnovaly využití státních prostředků a byly přičitatelné státu. |
| --- | --- |

(53)

Co se týká opatření č. 5, Komise zastávala předběžný názor, že smlouvy, které společnost VFAB uzavřela, zahrnovaly využití státních prostředků a byly přičitatelné státu.

| (54) | Pokud jde o možnou výhodu plynoucí z dohod o marketingové podpoře, Komise pochybovala o tom, že podmínky dohod byly na straně společnosti VFAB v souladu s chováním tržně jednajícího hospodářského subjektu, jelikož dostupné důkazy zjevně neprokazovaly, že dohoda měla pro společnost VFAB odpovídající ekonomický význam. Komise proto dospěla k předběžnému závěru, že tyto dohody poskytly společnosti Ryanair výhodu, jelikož ji osvobodily od nákladů, které by jinak musela vynaložit v rámci běžných činností, a že tato zřejmá výhoda je selektivní, jelikož se vztahovala výhradně na společnosti Ryanair/AMS (17). |
| --- | --- |

(54)

Pokud jde o možnou výhodu plynoucí z dohod o marketingové podpoře, Komise pochybovala o tom, že podmínky dohod byly na straně společnosti VFAB v souladu s chováním tržně jednajícího hospodářského subjektu, jelikož dostupné důkazy zjevně neprokazovaly, že dohoda měla pro společnost VFAB odpovídající ekonomický význam. Komise proto dospěla k předběžnému závěru, že tyto dohody poskytly společnosti Ryanair výhodu, jelikož ji osvobodily od nákladů, které by jinak musela vynaložit v rámci běžných činností, a že tato zřejmá výhoda je selektivní, jelikož se vztahovala výhradně na společnosti Ryanair/AMS (17).

| (55) | Na základě výše uvedených skutečností zastávala Komise předběžný názor, že marketingová podpora, která byla poskytnuta společnostem Ryanair/AMS, zahrnovala státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Komise měla mimoto pochybnosti ohledně slučitelnosti této podpory s vnitřním trhem, zejména s ohledem na ustanovení pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. |
| --- | --- |

(55)

Na základě výše uvedených skutečností zastávala Komise předběžný názor, že marketingová podpora, která byla poskytnuta společnostem Ryanair/AMS, zahrnovala státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Komise měla mimoto pochybnosti ohledně slučitelnosti této podpory s vnitřním trhem, zejména s ohledem na ustanovení pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005.

4.   PŘIPOMÍNKY ŠVÉDSKA

| (56) | Níže jsou shrnuty připomínky Švédska podané v rámci formálního vyšetřovacího řízení, podrobněji budou tyto připomínky projednány v příslušných částech oddílu 7 „Posouzení“. |
| --- | --- |

(56)

Níže jsou shrnuty připomínky Švédska podané v rámci formálního vyšetřovacího řízení, podrobněji budou tyto připomínky projednány v příslušných částech oddílu 7 „Posouzení“.

4.1.   OPATŘENÍ Č. 1: VKLADY AKCIONÁŘŮ POSKYTNUTÉ SPOLEČNOSTI VFAB MEZI ROKY 2003 A 2010

| (57) | Švédsko v podstatě na základě téhož důvodu jako společnost VFAB (viz 63. až 65. bod odůvodnění) tvrdilo, že případná podpora, která byla společnosti VFAB poskytnuta ze státních prostředků, nemohla v žádném případě představovat státní podporu, jelikož měla pokrýt ztráty vyplývající výhradně z nehospodářských činností na letišti, nebo představovala vyrovnávací platbu za služby obecného hospodářského zájmu. |
| --- | --- |

(57)

Švédsko v podstatě na základě téhož důvodu jako společnost VFAB (viz 63. až 65. bod odůvodnění) tvrdilo, že případná podpora, která byla společnosti VFAB poskytnuta ze státních prostředků, nemohla v žádném případě představovat státní podporu, jelikož měla pokrýt ztráty vyplývající výhradně z nehospodářských činností na letišti, nebo představovala vyrovnávací platbu za služby obecného hospodářského zájmu.

4.2.   OPATŘENÍ Č. 2: NÁJEMNÉ ZA VYUŽÍVÁNÍ LETIŠTNÍ INFRASTRUKTURY, KTERÉ SPOLEČNOST VFAB HRADILA MEZI ROKY 2003 A 2010

| (58) | Švédsko popřelo, že by nájemné hrazené za využívání letištní infrastruktury představovalo státní podporu pro společnost VFAB. |
| --- | --- |

(58)

Švédsko popřelo, že by nájemné hrazené za využívání letištní infrastruktury představovalo státní podporu pro společnost VFAB.

| (59) | Švédsko rovněž popřelo, že by nájemné bylo nižší než tržní nájemné. Švédsko poukázalo na skutečnost, že podle stávajících předpisů o územním plánování lze dotyčný pozemek používat pouze k provozování letiště, a že výši nájemného je nutno posoudit mimo jiné s ohledem na nízkou ziskovost této činnosti. |
| --- | --- |

(59)

Švédsko rovněž popřelo, že by nájemné bylo nižší než tržní nájemné. Švédsko poukázalo na skutečnost, že podle stávajících předpisů o územním plánování lze dotyčný pozemek používat pouze k provozování letiště, a že výši nájemného je nutno posoudit mimo jiné s ohledem na nízkou ziskovost této činnosti.

| (60) | Švédsko také uvedlo, že neexistují konkrétní důkazy podporující pochybnosti Komise po předběžném posouzení, které se týkaly výše nájemného. |
| --- | --- |

(60)

Švédsko také uvedlo, že neexistují konkrétní důkazy podporující pochybnosti Komise po předběžném posouzení, které se týkaly výše nájemného.

4.3.   OPATŘENÍ Č. 3: PROVOZNÍ PODPORA POSKYTNUTÁ SPOLEČNOSTI VFAB A JINÝM LETIŠTÍM V RÁMCI REŽIMU PODPORY MÍSTNÍCH LETIŠŤ V OBDOBÍ OD ROKU 2001 DO ROKU 2010

| (61) | Švédsko uvedlo, že provozní podporu pro nestátní letiště je nutno považovat za režim provozní podpory, který je slučitelný s vnitřním trhem podle bodu 137 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014. |
| --- | --- |

(61)

Švédsko uvedlo, že provozní podporu pro nestátní letiště je nutno považovat za režim provozní podpory, který je slučitelný s vnitřním trhem podle bodu 137 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

5.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (62) | Níže jsou shrnuty připomínky, které v rámci formálního vyšetřovacího řízení podaly zúčastněné strany, podrobněji budou tyto připomínky projednány v příslušných částech v oddíle 7 „Posouzení“. |
| --- | --- |

(62)

Níže jsou shrnuty připomínky, které v rámci formálního vyšetřovacího řízení podaly zúčastněné strany, podrobněji budou tyto připomínky projednány v příslušných částech v oddíle 7 „Posouzení“.

5.1.   PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTI VFAB

5.1.1.   Opatření č. 1: vklady akcionářů poskytnuté společnosti VFAB mezi roky 2003 a 2010

| (63) | Společnost VFAB uvedla, že naprostá většina letištních služeb byla poskytována školám, které na letišti působí, a leteckému klubu (viz 16. bod odůvodnění). Společnost VFAB dále tvrdila, že tito uživatelé nevykonávají hospodářskou činnost a že rovněž poskytování letištních služeb těmto uživatelům nemá hospodářskou povahu, nepodléhá tudíž systému kontroly státní podpory, stejně jako případné veřejné prostředky použité k pokrytí provozních ztrát vyplývajících z poskytování těchto služeb. |
| --- | --- |

(63)

Společnost VFAB uvedla, že naprostá většina letištních služeb byla poskytována školám, které na letišti působí, a leteckému klubu (viz 16. bod odůvodnění). Společnost VFAB dále tvrdila, že tito uživatelé nevykonávají hospodářskou činnost a že rovněž poskytování letištních služeb těmto uživatelům nemá hospodářskou povahu, nepodléhá tudíž systému kontroly státní podpory, stejně jako případné veřejné prostředky použité k pokrytí provozních ztrát vyplývajících z poskytování těchto služeb.

| (64) | Pokud by se však činnosti letiště považovaly za hospodářské činnosti, společnost VFAB se domnívala, že představují služby obecného hospodářského zájmu a že případná veřejná podpora na uhrazení ztrát vyplývajících z poskytování těchto služeb obecného hospodářského zájmu nepřestavuje státní podporu. |
| --- | --- |

(64)

Pokud by se však činnosti letiště považovaly za hospodářské činnosti, společnost VFAB se domnívala, že představují služby obecného hospodářského zájmu a že případná veřejná podpora na uhrazení ztrát vyplývajících z poskytování těchto služeb obecného hospodářského zájmu nepřestavuje státní podporu.

| (65) | Společnost VFAB tvrdila, že vklady akcionářů by bylo nutno podle pravidel státní podpory posoudit pouze tehdy, pokud by byly použity k uhrazení ztrát souvisejících s komerčními činnostmi společnosti VFAB, jimiž se rozumí poskytování letištních služeb komerčním leteckým společnostem. Společnost VFAB se v této souvislosti domnívala, že vklady akcionářů jsou v souladu s chováním tržně jednajícího hospodářského subjektu, jelikož komerční činnosti letiště byly inkrementálně ziskové (v tom smyslu, že příjmy plynoucí z těchto činností pokrývaly náklady na stejné činnosti a přinášely zisk). |
| --- | --- |

(65)

Společnost VFAB tvrdila, že vklady akcionářů by bylo nutno podle pravidel státní podpory posoudit pouze tehdy, pokud by byly použity k uhrazení ztrát souvisejících s komerčními činnostmi společnosti VFAB, jimiž se rozumí poskytování letištních služeb komerčním leteckým společnostem. Společnost VFAB se v této souvislosti domnívala, že vklady akcionářů jsou v souladu s chováním tržně jednajícího hospodářského subjektu, jelikož komerční činnosti letiště byly inkrementálně ziskové (v tom smyslu, že příjmy plynoucí z těchto činností pokrývaly náklady na stejné činnosti a přinášely zisk).

5.1.2.   Opatření č. 2: nájemné za využívání letištní infrastruktury, které společnost VFAB hradila mezi roky 2003 a 2010

| (66) | Společnost VFAB popřela, že by nájemné bylo stanoveno na nižší úrovni, než je tržní nájemné, a to vzhledem k existujícím omezením týkajícím se využití pozemku a zápornému zisku z provozování letiště na dotyčném pozemku. |
| --- | --- |

(66)

Společnost VFAB popřela, že by nájemné bylo stanoveno na nižší úrovni, než je tržní nájemné, a to vzhledem k existujícím omezením týkajícím se využití pozemku a zápornému zisku z provozování letiště na dotyčném pozemku.

| (67) | Společnost VFAB každopádně zpochybnila tvrzení, že stanovení nájemného lze přičíst státu. Ačkoli vlastník letištní infrastruktury, Västerås Flygfastigheter AB, je zcela ve vlastnictví města Västerås, společnost si udržuje od svého veřejného akcionáře tržní odstup a stanoví nájemné svých nemovitostí na základě obchodních důvodů. Výši nájemného proto nelze přičíst státu. |
| --- | --- |

(67)

Společnost VFAB každopádně zpochybnila tvrzení, že stanovení nájemného lze přičíst státu. Ačkoli vlastník letištní infrastruktury, Västerås Flygfastigheter AB, je zcela ve vlastnictví města Västerås, společnost si udržuje od svého veřejného akcionáře tržní odstup a stanoví nájemné svých nemovitostí na základě obchodních důvodů. Výši nájemného proto nelze přičíst státu.

5.1.3.   Opatření č. 4 a 5: letištní poplatky účtované společnosti Ryanair od roku 2001 do roku 2010 a marketingová podpora poskytnutá společnostem Ryanair a AMS v roce 2001, 2008 a 2010

| (68) | Společnost VFAB uvedla, že obchodní ujednání mezi společnostmi VFAB, Ryanair a AMS byla na straně společnosti VFAB v souladu s chováním tržně jednajícího hospodářského subjektu, a nepředstavovala proto státní podporu. |
| --- | --- |

(68)

Společnost VFAB uvedla, že obchodní ujednání mezi společnostmi VFAB, Ryanair a AMS byla na straně společnosti VFAB v souladu s chováním tržně jednajícího hospodářského subjektu, a nepředstavovala proto státní podporu.

| (69) | Společnost VFAB vykazovala trvale ztráty jak v období, jehož se šetření týká, tak i v předchozích letech. Podle společnosti VFAB však bylo možno tyto ztráty přičíst údajně nehospodářským činnostem letiště, zatímco dohody s komerčními leteckými společnostmi, včetně opatření č. 4 a 5, pokrývaly jejich inkrementální náklady a zajišťovaly provozní zisk, přispěly proto kladně k finančnímu výsledku společnosti VFAB. |
| --- | --- |

(69)

Společnost VFAB vykazovala trvale ztráty jak v období, jehož se šetření týká, tak i v předchozích letech. Podle společnosti VFAB však bylo možno tyto ztráty přičíst údajně nehospodářským činnostem letiště, zatímco dohody s komerčními leteckými společnostmi, včetně opatření č. 4 a 5, pokrývaly jejich inkrementální náklady a zajišťovaly provozní zisk, přispěly proto kladně k finančnímu výsledku společnosti VFAB.

| (70) | Společnost VFAB poskytla na žádost Komise rovněž podrobné finanční údaje. |
| --- | --- |

(70)

Společnost VFAB poskytla na žádost Komise rovněž podrobné finanční údaje.

5.2.   PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTI RYANAIR

5.2.1.   Opatření č. 4: letištní poplatky účtované společnosti Ryanair od roku 2001 do roku 2010

| (71) | Společnost Ryanair tvrdila, že letištní poplatky, které společnost VFAB účtovala společnosti Ryanair, neobsahovaly státní podporu, jelikož byly v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu. |
| --- | --- |

(71)

Společnost Ryanair tvrdila, že letištní poplatky, které společnost VFAB účtovala společnosti Ryanair, neobsahovaly státní podporu, jelikož byly v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu.

| (72) | Společnost Ryanair na úvod uvedla, že za účelem použití zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu měla Komise porovnat dohody, které společnost Ryanair uzavřela se společností VFAB, s dohodami uzavřenými se soukromými a veřejnými letišti. Společnost Ryanair předložila rovněž zprávu poradenské společnosti Oxera, v níž se uvádělo, že letištní poplatky, které společnost Ryanair platila na letišti Västerås, byly obecně v souladu s poplatky uplatňovanými na řadě „srovnatelných letišť“, jsou proto v souladu s kritériem tržně jednajícího hospodářského subjektu. |
| --- | --- |

(72)

Společnost Ryanair na úvod uvedla, že za účelem použití zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu měla Komise porovnat dohody, které společnost Ryanair uzavřela se společností VFAB, s dohodami uzavřenými se soukromými a veřejnými letišti. Společnost Ryanair předložila rovněž zprávu poradenské společnosti Oxera, v níž se uvádělo, že letištní poplatky, které společnost Ryanair platila na letišti Västerås, byly obecně v souladu s poplatky uplatňovanými na řadě „srovnatelných letišť“, jsou proto v souladu s kritériem tržně jednajícího hospodářského subjektu.

| (73) | Společnost Ryanair za druhé uvedla, že by letiště ve stejné situaci jako Västerås v té době zásadu tržně jednajícího hospodářského subjektu jednoduše dodrželo tím, že by prostřednictvím dohod o letištních poplatcích snížilo své ztráty namísto dosažení ziskovosti. Komise si proto měla položit otázku, zda byla smlouva pro letiště inkrementálně zisková. Podle společnosti Ryanair měla Komise při posuzování toho, zda je smlouva v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, vzít v úvahu pouze inkrementální náklady letiště, které přímo souvisejí s poskytováním letištních služeb dotyčné letecké společnosti, a přezkoumat, zda celkové příjmy (z leteckých a jiných než leteckých činností) dosažené na základě smlouvy tyto inkrementální náklady převyšují. |
| --- | --- |

(73)

Společnost Ryanair za druhé uvedla, že by letiště ve stejné situaci jako Västerås v té době zásadu tržně jednajícího hospodářského subjektu jednoduše dodrželo tím, že by prostřednictvím dohod o letištních poplatcích snížilo své ztráty namísto dosažení ziskovosti. Komise si proto měla položit otázku, zda byla smlouva pro letiště inkrementálně zisková. Podle společnosti Ryanair měla Komise při posuzování toho, zda je smlouva v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, vzít v úvahu pouze inkrementální náklady letiště, které přímo souvisejí s poskytováním letištních služeb dotyčné letecké společnosti, a přezkoumat, zda celkové příjmy (z leteckých a jiných než leteckých činností) dosažené na základě smlouvy tyto inkrementální náklady převyšují.

| (74) | Společnost Ryanair v této souvislosti uvedla, že v případě společnosti VFAB inkrementální příjmy plynoucí z ujednání se společností Ryanair přesáhly inkrementální náklady na poskytování služeb společnosti Ryanair. K doložení tohoto tvrzení předložila společnost Ryanair kromě jiných zpráv a dokumentů i studie poradenské společnosti Oxera, v nichž byla analyzována inkrementální ziskovost ujednání mezi společnostmi VFAB, Ryanair a AMS. |
| --- | --- |

(74)

Společnost Ryanair v této souvislosti uvedla, že v případě společnosti VFAB inkrementální příjmy plynoucí z ujednání se společností Ryanair přesáhly inkrementální náklady na poskytování služeb společnosti Ryanair. K doložení tohoto tvrzení předložila společnost Ryanair kromě jiných zpráv a dokumentů i studie poradenské společnosti Oxera, v nichž byla analyzována inkrementální ziskovost ujednání mezi společnostmi VFAB, Ryanair a AMS.

5.2.2.   Marketingová podpora, kterou společnost VFAB poskytla společnostem Ryanair/AMS v roce 2001, 2008 a 2010

| (75) | Co se týká marketingových dohod se společností VFAB, společnost Ryanair zdůraznila, že se marketingové dohody společnosti AMS liší od dohod společnosti Ryanair uzavřených s letišti a že by měly být posouzeny zvlášť, jelikož společnosti nelze pokládat za jednoho příjemce. Dohody byly sjednány nezávisle, týkaly se různých služeb a neexistovala u nich žádná spojitost, která by odůvodňovala jejich posouzení jako jediného zdroje údajné státní podpory. Uzavření marketingové dohody se společností AMS není podmínkou provozování tras společností Ryanair na/z letiště. |
| --- | --- |

(75)

Co se týká marketingových dohod se společností VFAB, společnost Ryanair zdůraznila, že se marketingové dohody společnosti AMS liší od dohod společnosti Ryanair uzavřených s letišti a že by měly být posouzeny zvlášť, jelikož společnosti nelze pokládat za jednoho příjemce. Dohody byly sjednány nezávisle, týkaly se různých služeb a neexistovala u nich žádná spojitost, která by odůvodňovala jejich posouzení jako jediného zdroje údajné státní podpory. Uzavření marketingové dohody se společností AMS není podmínkou provozování tras společností Ryanair na/z letiště.

| (76) | Co se týká hodnoty marketingu, společnost Ryanair tvrdila, že prostor pro marketing na internetových stránkách společnosti Ryanair představuje vzácný zdroj a poptávka po něm je vysoká, včetně ze strany jiných podniků než letišť. Společnost Ryanair se domnívá, že marketingové dohody mezi společnostmi VFAB a Ryanair nebo AMS byly v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu. |
| --- | --- |

(76)

Co se týká hodnoty marketingu, společnost Ryanair tvrdila, že prostor pro marketing na internetových stránkách společnosti Ryanair představuje vzácný zdroj a poptávka po něm je vysoká, včetně ze strany jiných podniků než letišť. Společnost Ryanair se domnívá, že marketingové dohody mezi společnostmi VFAB a Ryanair nebo AMS byly v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu.

| (77) | Společnost Ryanair také uvedla, že Komise každopádně neprokázala, že opatření č. 4 a 5 zahrnovala využití státních prostředků nebo že je lze přičíst státu. |
| --- | --- |

(77)

Společnost Ryanair také uvedla, že Komise každopádně neprokázala, že opatření č. 4 a 5 zahrnovala využití státních prostředků nebo že je lze přičíst státu.

5.3.   PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTI AIRPORT MARKETING SERVICES (AMS)

| (78) | Společnost AMS uvedla, že Komise neměla v rozporu s tím, co bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, považovat dohody, které společnost VFAB uzavřela se společností Ryanair (opatření č. 4), a její marketingové dohody se společností AMS (opatření č. 5) za vzájemně propojené, nýbrž za dvě samostatné obchodní transakce. Společnost AMS uvedla, že je dceřiným podnikem společnosti Ryanair s vlastním obchodním cílem a že byla založena za účelem rozvoje činnosti, která nepatří k hlavní podnikatelské činnosti společnosti Ryanair. Společnost AMS dále uvedla, že marketingové dohody společnosti AMS s letišti jsou v zásadě sjednávány a uzavírány odděleně od dohod, které s týmiž letišti uzavře společnost Ryanair. |
| --- | --- |

(78)

Společnost AMS uvedla, že Komise neměla v rozporu s tím, co bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, považovat dohody, které společnost VFAB uzavřela se společností Ryanair (opatření č. 4), a její marketingové dohody se společností AMS (opatření č. 5) za vzájemně propojené, nýbrž za dvě samostatné obchodní transakce. Společnost AMS uvedla, že je dceřiným podnikem společnosti Ryanair s vlastním obchodním cílem a že byla založena za účelem rozvoje činnosti, která nepatří k hlavní podnikatelské činnosti společnosti Ryanair. Společnost AMS dále uvedla, že marketingové dohody společnosti AMS s letišti jsou v zásadě sjednávány a uzavírány odděleně od dohod, které s týmiž letišti uzavře společnost Ryanair.

| (79) | Podle společnosti AMS je pro malé regionální letiště vhodné pořizovat marketingové služby u společnosti AMS. Společnost AMS tvrdila, že tato letiště obvykle potřebují zlepšit rozpoznání značky a že reklama na internetových stránkách letecké společnosti může zvýšit počet příchozích cestujících (zahraniční cestující vytvářejí vyšší příjmy z jiných než leteckých činností než odlétající cestující pocházející z regionu, v němž se letiště nachází). Marketingové dohody tudíž mají pro společnost VFAB skutečný obchodní význam. |
| --- | --- |

(79)

Podle společnosti AMS je pro malé regionální letiště vhodné pořizovat marketingové služby u společnosti AMS. Společnost AMS tvrdila, že tato letiště obvykle potřebují zlepšit rozpoznání značky a že reklama na internetových stránkách letecké společnosti může zvýšit počet příchozích cestujících (zahraniční cestující vytvářejí vyšší příjmy z jiných než leteckých činností než odlétající cestující pocházející z regionu, v němž se letiště nachází). Marketingové dohody tudíž mají pro společnost VFAB skutečný obchodní význam.

| (80) | Společnost AMS rovněž uvedla, že při uzavírání marketingových dohod v rámci opatření č. 5 jednala společnost VFAB v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, jelikož reklama na internetových stránkách Ryanair.com má pro letiště Västerås údajně představovat vysokou skutečnou hodnotu a jelikož cena, kterou společnost AMS účtovala, představovala tržní cenu za tyto služby. |
| --- | --- |

(80)

Společnost AMS rovněž uvedla, že při uzavírání marketingových dohod v rámci opatření č. 5 jednala společnost VFAB v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, jelikož reklama na internetových stránkách Ryanair.com má pro letiště Västerås údajně představovat vysokou skutečnou hodnotu a jelikož cena, kterou společnost AMS účtovala, představovala tržní cenu za tyto služby.

6.   VYJÁDŘENÍ ŠVÉDSKA K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍCH STRAN

| (81) | Švédsko se k připomínkám třetích stran nevyjádřilo. |
| --- | --- |

(81)

Švédsko se k připomínkám třetích stran nevyjádřilo.

7.   POSOUZENÍ

| (82) | V čl. 107 odst. 1 SFEU je stanoveno, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“. |
| --- | --- |

(82)

V čl. 107 odst. 1 SFEU je stanoveno, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.

| (83) | Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 SFEU jsou kumulativní. Aby dotyčné opatření představovalo státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, musí být splněny všechny níže uvedené podmínky, finanční podpora konkrétně:






  (a) | musí být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků; |
| --- | --- | --- |

(83)

Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 SFEU jsou kumulativní. Aby dotyčné opatření představovalo státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, musí být splněny všechny níže uvedené podmínky, finanční podpora konkrétně:

(a)

musí být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků;

| (b) | musí poskytovat selektivní výhodu, tj. zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby; |
| --- | --- |

(b)

musí poskytovat selektivní výhodu, tj. zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby;

| (c) | narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a |
| --- | --- |

(c)

narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a

| (d) | musí ovlivňovat obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(d)

musí ovlivňovat obchod mezi členskými státy.

7.1.   OPATŘENÍ Č. 1: VKLADY AKCIONÁŘŮ POSKYTNUTÉ SPOLEČNOSTI VFAB MEZI ROKY 2003 A 2010

7.1.1.   Existence podpory

7.1.1.1.   Pojem podnik

| (84) | Aby bylo možno určit, zda opatření spadá do oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU, musí Komise nejprve zjistit, zda je příjemce opatření podnikem ve smyslu zmíněného článku. |
| --- | --- |

(84)

Aby bylo možno určit, zda opatření spadá do oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU, musí Komise nejprve zjistit, zda je příjemce opatření podnikem ve smyslu zmíněného článku.

| (85) | Podle ustálené judikatury zahrnuje pojem „podnik“ subjekty, které vykonávají hospodářskou činnost, bez ohledu na jejich právní postavení a způsob jejich financování (18), a hospodářskou činnost představuje jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo služeb na daném trhu (19). |
| --- | --- |

(85)

Podle ustálené judikatury zahrnuje pojem „podnik“ subjekty, které vykonávají hospodářskou činnost, bez ohledu na jejich právní postavení a způsob jejich financování (18), a hospodářskou činnost představuje jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo služeb na daném trhu (19).

| (86) | Ve svém rozsudku ve věci letiště Leipzig-Halle Tribunál potvrdil, že provozování civilního letiště představuje hospodářskou činnost, jejíž nedílnou součástí je výstavba letištní infrastruktury (20). Pokud provozovatel letiště vykonává hospodářskou činnost, je podnikem ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU bez ohledu na své právní postavení a způsob financování (21). |
| --- | --- |

(86)

Ve svém rozsudku ve věci letiště Leipzig-Halle Tribunál potvrdil, že provozování civilního letiště představuje hospodářskou činnost, jejíž nedílnou součástí je výstavba letištní infrastruktury (20). Pokud provozovatel letiště vykonává hospodářskou činnost, je podnikem ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU bez ohledu na své právní postavení a způsob financování (21).

| (87) | Pokud jde o okamžik, od něhož se výstavba a provozování letiště pokládají za hospodářskou činnost, Komise připomíná, že z důvodu postupného vývoje tržních sil v odvětví letišť není možné určit přesné datum. Evropské soudy však uznaly vývoj povahy činností letiště a v rozsudku ve věci letiště Leipzig-Halle Tribunál rozhodl, že od roku 2000 již nelze používání pravidel státní podpory na financování letištní infrastruktury vyloučit. Od vyhlášení rozsudku ve věci Aéroports de Paris (12. prosince 2000) (22) je tak třeba mít za to, že provozování a výstavba letištní infrastruktury podléhají systému kontroly státní podpory. |
| --- | --- |

(87)

Pokud jde o okamžik, od něhož se výstavba a provozování letiště pokládají za hospodářskou činnost, Komise připomíná, že z důvodu postupného vývoje tržních sil v odvětví letišť není možné určit přesné datum. Evropské soudy však uznaly vývoj povahy činností letiště a v rozsudku ve věci letiště Leipzig-Halle Tribunál rozhodl, že od roku 2000 již nelze používání pravidel státní podpory na financování letištní infrastruktury vyloučit. Od vyhlášení rozsudku ve věci Aéroports de Paris (12. prosince 2000) (22) je tak třeba mít za to, že provozování a výstavba letištní infrastruktury podléhají systému kontroly státní podpory.

| (88) | Je však třeba uvést, že ne všechny činnosti provozovatele letiště mají nutně hospodářskou povahu (23). Soudní dvůr rozhodl, že činnosti, které obvykle spadají do odpovědnosti státu při výkonu jeho veřejných pravomocí, nejsou hospodářského charakteru a nespadají do oblasti působnosti pravidel státní podpory. K takovým činnostem například patří činnost související s bezpečností, kontrola leteckého provozu, policie, celní služby atd. (24). Financování těchto nehospodářských činností musí být omezeno pouze na nezbytné minimum nutné pro náhradu nákladů vzniklých na základě této činnosti a nelze je využít na pokrytí nákladů souvisejících s prováděním jiného typu hospodářské činnosti (25). |
| --- | --- |

(88)

Je však třeba uvést, že ne všechny činnosti provozovatele letiště mají nutně hospodářskou povahu (23). Soudní dvůr rozhodl, že činnosti, které obvykle spadají do odpovědnosti státu při výkonu jeho veřejných pravomocí, nejsou hospodářského charakteru a nespadají do oblasti působnosti pravidel státní podpory. K takovým činnostem například patří činnost související s bezpečností, kontrola leteckého provozu, policie, celní služby atd. (24). Financování těchto nehospodářských činností musí být omezeno pouze na nezbytné minimum nutné pro náhradu nákladů vzniklých na základě této činnosti a nelze je využít na pokrytí nákladů souvisejících s prováděním jiného typu hospodářské činnosti (25).

| (89) | V průběhu formálního šetření zpochybnily Švédsko a společnost VFAB předběžná zjištění Komise, co se týká hodnocení společnosti VFAB jakožto podniku, a tvrdily, že většina činností společnosti VFAB nemá hospodářskou povahu. |
| --- | --- |

(89)

V průběhu formálního šetření zpochybnily Švédsko a společnost VFAB předběžná zjištění Komise, co se týká hodnocení společnosti VFAB jakožto podniku, a tvrdily, že většina činností společnosti VFAB nemá hospodářskou povahu.

| (90) | Švédsko a společnost VFAB v této souvislosti uvedly, že níže uvedení uživatelé letiště nebyli podniky a vykonávali nehospodářské činnosti:






  — | Hässlögymnasiet (uvádělo se, že se nejedná o hospodářský subjekt, jelikož je součástí národního vzdělávacího systému), |
| --- | --- | --- |

(90)

Švédsko a společnost VFAB v této souvislosti uvedly, že níže uvedení uživatelé letiště nebyli podniky a vykonávali nehospodářské činnosti:

—

Hässlögymnasiet (uvádělo se, že se nejedná o hospodářský subjekt, jelikož je součástí národního vzdělávacího systému),

| — | výcvik pilotů v rámci Scandinavian Aviation Academy, |
| --- | --- |

—

výcvik pilotů v rámci Scandinavian Aviation Academy,

| — | činnosti neziskového leteckého klubu „Hässlö flygförening“, který může letiště využívat bezplatně. |
| --- | --- |

—

činnosti neziskového leteckého klubu „Hässlö flygförening“, který může letiště využívat bezplatně.

| (91) | Podle Švédska tyto údajně nehospodářské činnosti využívají společně naprostou většinu kapacity letiště. Švédsko rovněž uvedlo, že komerční lety na letišti (definované jako lety provozované leteckými společnostmi) byly na provozní úrovni ziskové, veškeré ztráty společnosti VFAB lze proto přičíst nehospodářské činnosti, a případná veřejná podpora na vyrovnání těchto ztrát tudíž nespadá do oblasti působnosti pravidel státní podpory. |
| --- | --- |

(91)

Podle Švédska tyto údajně nehospodářské činnosti využívají společně naprostou většinu kapacity letiště. Švédsko rovněž uvedlo, že komerční lety na letišti (definované jako lety provozované leteckými společnostmi) byly na provozní úrovni ziskové, veškeré ztráty společnosti VFAB lze proto přičíst nehospodářské činnosti, a případná veřejná podpora na vyrovnání těchto ztrát tudíž nespadá do oblasti působnosti pravidel státní podpory.

| (92) | Stanovisko Švédska v tomto ohledu se zakládá na tvrzení, že v případě, není-li činnost uživatele letištních služeb hospodářské povahy, není ani poskytování letištních služeb tomuto uživateli samo o sobě hospodářskou činností. |
| --- | --- |

(92)

Stanovisko Švédska v tomto ohledu se zakládá na tvrzení, že v případě, není-li činnost uživatele letištních služeb hospodářské povahy, není ani poskytování letištních služeb tomuto uživateli samo o sobě hospodářskou činností.

| (93) | S tímto názorem nemůže Komise souhlasit. |
| --- | --- |

(93)

S tímto názorem nemůže Komise souhlasit.

| (94) | Jak bylo objasněno výše, má se za to, že hospodářskou činnost představuje nabízení zboží nebo služeb na daném trhu za úplatu. Letiště může kromě úzce definovaných letištních služeb (tj. služeb poskytovaných leteckým společnostem (26)) poskytovat komerčně i jiné formy služeb, jako je například využívání letištní infrastruktury k jiným leteckým činnostem za úplatu, například leteckými školami. To, zda jsou pořizovatelé těchto služeb, například letecké školy, sami podniky, není pro účely hodnocení letiště jako podniku podstatné, jelikož pro dotyčné služby existuje trh. |
| --- | --- |

(94)

Jak bylo objasněno výše, má se za to, že hospodářskou činnost představuje nabízení zboží nebo služeb na daném trhu za úplatu. Letiště může kromě úzce definovaných letištních služeb (tj. služeb poskytovaných leteckým společnostem (26)) poskytovat komerčně i jiné formy služeb, jako je například využívání letištní infrastruktury k jiným leteckým činnostem za úplatu, například leteckými školami. To, zda jsou pořizovatelé těchto služeb, například letecké školy, sami podniky, není pro účely hodnocení letiště jako podniku podstatné, jelikož pro dotyčné služby existuje trh.

| (95) | Podle podání Švédska hradily Hässlögymnasiet i Scandinavian Aviation Academy za používání letiště odměnu. Poskytování těchto služeb provozovatelem letiště proto představuje hospodářskou činnost bez ohledu na povahu činnosti těchto škol. |
| --- | --- |

(95)

Podle podání Švédska hradily Hässlögymnasiet i Scandinavian Aviation Academy za používání letiště odměnu. Poskytování těchto služeb provozovatelem letiště proto představuje hospodářskou činnost bez ohledu na povahu činnosti těchto škol.

| (96) | Letecký klub mohl podle Švédska a společnosti VFAB používat letiště bezplatně. Skutečnost, že letecký klub nehradí služby poskytované letištěm, však nutně neznamená, že tyto služby nemají hospodářskou povahu. Švédsko a společnost VFAB každopádně připustily, že v účetnictví nebyly náklady vzniklé v důsledku využívání letiště leteckým klubem odděleny od nákladů souvisejících s leteckými školami, není proto k dispozici konkrétní údaj, který by bylo možno s jistotou přičíst této údajně nehospodářské činnosti. Služby poskytované leteckému klubu proto nemají dopad na zjištění Komise, že společnost VFAB je podnikem. |
| --- | --- |

(96)

Letecký klub mohl podle Švédska a společnosti VFAB používat letiště bezplatně. Skutečnost, že letecký klub nehradí služby poskytované letištěm, však nutně neznamená, že tyto služby nemají hospodářskou povahu. Švédsko a společnost VFAB každopádně připustily, že v účetnictví nebyly náklady vzniklé v důsledku využívání letiště leteckým klubem odděleny od nákladů souvisejících s leteckými školami, není proto k dispozici konkrétní údaj, který by bylo možno s jistotou přičíst této údajně nehospodářské činnosti. Služby poskytované leteckému klubu proto nemají dopad na zjištění Komise, že společnost VFAB je podnikem.

| (97) | V daném případě Komise konstatuje, že letiště Västerås je provozováno komerčně. Provozovatel letiště účtuje uživatelům za využívání letištní infrastruktury a za služby, které na letišti poskytuje, poplatky. Společnost VFAB je tudíž podnikem ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(97)

V daném případě Komise konstatuje, že letiště Västerås je provozováno komerčně. Provozovatel letiště účtuje uživatelům za využívání letištní infrastruktury a za služby, které na letišti poskytuje, poplatky. Společnost VFAB je tudíž podnikem ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

7.1.1.2.   Státní prostředky a přičitatelnost státu

| (98) | Aby dotyčná opatření představovala státní podporu, musí být financována ze státních prostředků a rozhodnutí o provedení opatření musí být přičitatelné státu. |
| --- | --- |

(98)

Aby dotyčná opatření představovala státní podporu, musí být financována ze státních prostředků a rozhodnutí o provedení opatření musí být přičitatelné státu.

| (99) | Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli výhodu poskytnutou ze státních prostředků samotným státem nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě pravomocí, které mu byly svěřeny (27). Zdroje místních orgánů představují pro účely použití článku 107 SFEU státní prostředky (28). |
| --- | --- |

(99)

Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli výhodu poskytnutou ze státních prostředků samotným státem nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě pravomocí, které mu byly svěřeny (27). Zdroje místních orgánů představují pro účely použití článku 107 SFEU státní prostředky (28).

| (100) | V daném případě o vkladech akcionářů rozhodli a poskytli je vlastníci společnosti VFAB, tj. město Västerås a s ohledem na určitá opatření Švédský úřad pro civilní letectví prostřednictvím své dceřiné společnosti LFV Holding. |
| --- | --- |

(100)

V daném případě o vkladech akcionářů rozhodli a poskytli je vlastníci společnosti VFAB, tj. město Västerås a s ohledem na určitá opatření Švédský úřad pro civilní letectví prostřednictvím své dceřiné společnosti LFV Holding.

| (101) | Pokud jde o město Västerås, o vkladech akcionáře rozhodlo volené zastupitelstvo (kommunfullmäktige) a vklady byly vyplaceny přímo z rozpočtu města. |
| --- | --- |

(101)

Pokud jde o město Västerås, o vkladech akcionáře rozhodlo volené zastupitelstvo (kommunfullmäktige) a vklady byly vyplaceny přímo z rozpočtu města.

| (102) | Co se týká společnosti LFV Holding, Komise uvádí, že tuto společnost zcela vlastnil Švédský úřad pro civilní letectví, orgán veřejné moci. Podle svých stanov nemůže společnost LFV Holding bez souhlasu švédské vlády zakládat nové dceřiné společnosti ani získávat podíly. Zasedání představenstva se mohou účastnit poslanci švédského parlamentu. |
| --- | --- |

(102)

Co se týká společnosti LFV Holding, Komise uvádí, že tuto společnost zcela vlastnil Švédský úřad pro civilní letectví, orgán veřejné moci. Podle svých stanov nemůže společnost LFV Holding bez souhlasu švédské vlády zakládat nové dceřiné společnosti ani získávat podíly. Zasedání představenstva se mohou účastnit poslanci švédského parlamentu.

| (103) | Komise uvádí, že Švédsko ani žádná třetí strana nezpochybnily předběžná zjištění, která byla v tomto ohledu uvedena v rozhodnutí o zahájení řízení, a domnívá se tudíž, že opatření č. 1 je financováno ze státních prostředků a že je lze přičíst státu. |
| --- | --- |

(103)

Komise uvádí, že Švédsko ani žádná třetí strana nezpochybnily předběžná zjištění, která byla v tomto ohledu uvedena v rozhodnutí o zahájení řízení, a domnívá se tudíž, že opatření č. 1 je financováno ze státních prostředků a že je lze přičíst státu.

7.1.1.3.   Hospodářská výhoda

Údajné služby obecného hospodářského zájmu

| (104) | Společnost VFAB uvedla, že poskytování letištních služeb leteckým školám a leteckému klubu (jak bylo zmíněno v 90. bodě odůvodnění) představuje každopádně služby obecného hospodářského zájmu a že veřejná podpora poskytnutá společnosti VFAB nepředstavuje státní podporu, jelikož se jedná o vyrovnání ztrát, které lze přičíst výhradně poskytování těchto služeb obecného hospodářského zájmu. |
| --- | --- |

(104)

Společnost VFAB uvedla, že poskytování letištních služeb leteckým školám a leteckému klubu (jak bylo zmíněno v 90. bodě odůvodnění) představuje každopádně služby obecného hospodářského zájmu a že veřejná podpora poskytnutá společnosti VFAB nepředstavuje státní podporu, jelikož se jedná o vyrovnání ztrát, které lze přičíst výhradně poskytování těchto služeb obecného hospodářského zájmu.

| (105) | Orgány veřejné moci mohou skutečně vymezit určité hospodářské činnosti vykonávané letišti nebo leteckými společnostmi jako služby obecného hospodářského zájmu ve smyslu čl. 106 odst. 2 SFEU a poskytovat za tyto služby vyrovnávací platby. |
| --- | --- |

(105)

Orgány veřejné moci mohou skutečně vymezit určité hospodářské činnosti vykonávané letišti nebo leteckými společnostmi jako služby obecného hospodářského zájmu ve smyslu čl. 106 odst. 2 SFEU a poskytovat za tyto služby vyrovnávací platby.

| (106) | Podle rozsudku ve věci Altmark (29) nepředstavuje vyrovnávací platba za služby obecného hospodářského zájmu selektivní výhodu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jsou-li splněny tyto čtyři podmínky:






  (a) | příjemce vyrovnávací platby musí být skutečně pověřen plněním povinností veřejné služby a tyto povinnosti musí být jasně definovány; |
| --- | --- | --- |

(106)

Podle rozsudku ve věci Altmark (29) nepředstavuje vyrovnávací platba za služby obecného hospodářského zájmu selektivní výhodu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jsou-li splněny tyto čtyři podmínky:

(a)

příjemce vyrovnávací platby musí být skutečně pověřen plněním povinností veřejné služby a tyto povinnosti musí být jasně definovány;

| (b) | parametry, na jejichž základě je vyrovnání vypočteno, musejí být předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem; |
| --- | --- |

(b)

parametry, na jejichž základě je vyrovnání vypočteno, musejí být předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem;

| (c) | vyrovnání nemůže přesahovat meze toho, co je nezbytné k pokrytí všech nebo části nákladů vynaložených k plnění povinností veřejné služby se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností, a |
| --- | --- |

(c)

vyrovnání nemůže přesahovat meze toho, co je nezbytné k pokrytí všech nebo části nákladů vynaložených k plnění povinností veřejné služby se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností, a

| (d) | není-li výběr příjemce učiněn v rámci řízení o zadání veřejné zakázky umožňujícího vybrat zájemce schopného poskytovat tyto služby za nejmenších nákladů pro územně správní celek, musí být úroveň nutného vyrovnání určena na základě analýzy nákladů, které by průměrný, správně řízený podnik vynaložil při plnění těchto povinností se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností. |
| --- | --- |

(d)

není-li výběr příjemce učiněn v rámci řízení o zadání veřejné zakázky umožňujícího vybrat zájemce schopného poskytovat tyto služby za nejmenších nákladů pro územně správní celek, musí být úroveň nutného vyrovnání určena na základě analýzy nákladů, které by průměrný, správně řízený podnik vynaložil při plnění těchto povinností se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností.

| (107) | Podmínky stanovené v rozsudku ve věci Altmark jsou kumulativní, to znamená, že musí být splněny všechny čtyři, nemá-li se veřejná podpora pokládat z těchto důvodů za státní podporu. |
| --- | --- |

(107)

Podmínky stanovené v rozsudku ve věci Altmark jsou kumulativní, to znamená, že musí být splněny všechny čtyři, nemá-li se veřejná podpora pokládat z těchto důvodů za státní podporu.

| (108) | V daném případě Komise uvádí, že Švédsko a společnost VFAB nepředložily žádné důkazy o tom, že údajné závazky veřejné služby byly skutečně a jasně definovány a že jejich plněním byla oficiálně pověřena společnost VFAB. Společnost VFAB v této souvislosti odkazuje pouze na své stanovy, v nichž je poslání podniku definováno nejprve jako „uspokojování potřeb regionu v oblasti letecké dopravy“ (30) [„tillgodose regionens behov av flygtransporter“] a posléze jako „poskytování služeb souvisejících s civilním letectvím na letišti Västerås“ (31) [„betjäna den civila luftfarten vid Västerås Flygplats“]. Žádná z těchto formulací neodkazuje na tři údajné závazky veřejné služby a nelze je v žádném případě považovat za jasné a skutečné závazky veřejné služby (jelikož se spíše zdá, že představují obecný popis účelu podniku). Jen z tohoto důvodu nelze mít za to, že veřejná podpora společnosti VFAB nespadá podle rozsudku ve věci Altmark do oblasti působnosti pravidel státní podpory. |
| --- | --- |

(108)

V daném případě Komise uvádí, že Švédsko a společnost VFAB nepředložily žádné důkazy o tom, že údajné závazky veřejné služby byly skutečně a jasně definovány a že jejich plněním byla oficiálně pověřena společnost VFAB. Společnost VFAB v této souvislosti odkazuje pouze na své stanovy, v nichž je poslání podniku definováno nejprve jako „uspokojování potřeb regionu v oblasti letecké dopravy“ (30) [„tillgodose regionens behov av flygtransporter“] a posléze jako „poskytování služeb souvisejících s civilním letectvím na letišti Västerås“ (31) [„betjäna den civila luftfarten vid Västerås Flygplats“]. Žádná z těchto formulací neodkazuje na tři údajné závazky veřejné služby a nelze je v žádném případě považovat za jasné a skutečné závazky veřejné služby (jelikož se spíše zdá, že představují obecný popis účelu podniku). Jen z tohoto důvodu nelze mít za to, že veřejná podpora společnosti VFAB nespadá podle rozsudku ve věci Altmark do oblasti působnosti pravidel státní podpory.

| (109) | Komise mimoto uvádí, že se zdá, že nejsou splněna nejméně další dvě kritéria stanovená v rozsudku Altmark: neexistují žádné důkazy o tom, že vyrovnávací platba byla stanovena předem (nýbrž se spíše jedná o následné vyrovnání neočekávaných ztrát), a společnost VFAB nebyla vybrána v rámci řízení o zadání veřejné zakázky, ani neexistují důkazy, že údajná vyrovnávací platba byla určena na základě analýzy nákladů, které by vynaložil průměrný, správně řízený podnik (spíše naopak, jelikož výše podpory byla jednoduše určena potřebou vyrovnat trvalé ztráty vykazované po dobu několika let). |
| --- | --- |

(109)

Komise mimoto uvádí, že se zdá, že nejsou splněna nejméně další dvě kritéria stanovená v rozsudku Altmark: neexistují žádné důkazy o tom, že vyrovnávací platba byla stanovena předem (nýbrž se spíše jedná o následné vyrovnání neočekávaných ztrát), a společnost VFAB nebyla vybrána v rámci řízení o zadání veřejné zakázky, ani neexistují důkazy, že údajná vyrovnávací platba byla určena na základě analýzy nákladů, které by vynaložil průměrný, správně řízený podnik (spíše naopak, jelikož výše podpory byla jednoduše určena potřebou vyrovnat trvalé ztráty vykazované po dobu několika let).

| (110) | Tvrzení společnosti VFAB, že veřejná podpora společnosti VFAB nespadá do pravidel státní podpory, jelikož představuje vyrovnávací platbu za plnění závazku veřejné služby, proto nelze přijmout. |
| --- | --- |

(110)

Tvrzení společnosti VFAB, že veřejná podpora společnosti VFAB nespadá do pravidel státní podpory, jelikož představuje vyrovnávací platbu za plnění závazku veřejné služby, proto nelze přijmout.

Zásada tržně jednajícího hospodářského subjektu

| (111) | Výhodou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU je jakákoli hospodářská výhoda, kterou by podnik nebyl schopen získat za běžných tržních podmínek, tj. bez zásahu státu. Důležitý je pouze účinek opatření na podnik, nikoli důvod ani cíl státního zásahu. Pokud se v důsledku státního zásahu zlepší finanční situace podniku, jedná se o zvýhodnění. |
| --- | --- |

(111)

Výhodou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU je jakákoli hospodářská výhoda, kterou by podnik nebyl schopen získat za běžných tržních podmínek, tj. bez zásahu státu. Důležitý je pouze účinek opatření na podnik, nikoli důvod ani cíl státního zásahu. Pokud se v důsledku státního zásahu zlepší finanční situace podniku, jedná se o zvýhodnění.

| (112) | Komise dále připomíná, že „není považováno za státní podporu, když stát za okolností dohodnutých za běžných podmínek poskytne přímo či nepřímo podniku kapitál“. V daném případě musí Komise za účelem zjištění, zda vklady akcionářů poskytují společnosti VFAB výhodu, kterou by nezískala za běžných tržních podmínek, porovnat chování orgánů veřejné moci poskytujících kapitálové injekce s chováním tržně jednajícího hospodářského subjektu, které je vedeno vyhlídkami na dosažení zisku v delším období. |
| --- | --- |

(112)

Komise dále připomíná, že „není považováno za státní podporu, když stát za okolností dohodnutých za běžných podmínek poskytne přímo či nepřímo podniku kapitál“. V daném případě musí Komise za účelem zjištění, zda vklady akcionářů poskytují společnosti VFAB výhodu, kterou by nezískala za běžných tržních podmínek, porovnat chování orgánů veřejné moci poskytujících kapitálové injekce s chováním tržně jednajícího hospodářského subjektu, které je vedeno vyhlídkami na dosažení zisku v delším období.

| (113) | Při tomto posouzení by případné kladné účinky na hospodářství regionu, v němž se letiště nachází, neměly hrát žádnou úlohu, jelikož Soudní dvůr objasnil, že příslušnou otázkou pro použití zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu je to, zda by „za podobných podmínek soukromý investor vycházel z předpokládaných možností rentability, přičemž by odhlédl od veškerých úvah sociálního charakteru nebo regionální politiky či politiky určitého odvětví a poskytl by tento vklad“. |
| --- | --- |

(113)

Při tomto posouzení by případné kladné účinky na hospodářství regionu, v němž se letiště nachází, neměly hrát žádnou úlohu, jelikož Soudní dvůr objasnil, že příslušnou otázkou pro použití zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu je to, zda by „za podobných podmínek soukromý investor vycházel z předpokládaných možností rentability, přičemž by odhlédl od veškerých úvah sociálního charakteru nebo regionální politiky či politiky určitého odvětví a poskytl by tento vklad“.

| (114) | V rozsudku ve věci Stardust Marine Soudní dvůr uvedl, že „[...] pro zjištění, zda se stát choval jako rozumný investor v tržním hospodářství, je třeba vrátit se do kontextu období, v němž byla přijata opatření finanční podpory, aby bylo možno posoudit hospodářskou racionálnost chování státu, a je tedy třeba zdržet se jakéhokoli posuzování založeného na pozdější situaci“. Ve věci EDF Soudní dvůr mimoto prohlásil, že „[...] hospodářská hodnocení provedená po poskytnutí uvedené výhody, zpětné konstatování o skutečné výnosnosti investice uskutečněné dotčeným členským státem nebo odůvodnění následující po rozhodnutí o zvoleném postupu nepostačují jako důkaz toho, že tento členský stát před nebo současně s poskytnutím takové podpory takové rozhodnutí učinil v postavení akcionáře“ (32). |
| --- | --- |

(114)

V rozsudku ve věci Stardust Marine Soudní dvůr uvedl, že „[...] pro zjištění, zda se stát choval jako rozumný investor v tržním hospodářství, je třeba vrátit se do kontextu období, v němž byla přijata opatření finanční podpory, aby bylo možno posoudit hospodářskou racionálnost chování státu, a je tedy třeba zdržet se jakéhokoli posuzování založeného na pozdější situaci“. Ve věci EDF Soudní dvůr mimoto prohlásil, že „[...] hospodářská hodnocení provedená po poskytnutí uvedené výhody, zpětné konstatování o skutečné výnosnosti investice uskutečněné dotčeným členským státem nebo odůvodnění následující po rozhodnutí o zvoleném postupu nepostačují jako důkaz toho, že tento členský stát před nebo současně s poskytnutím takové podpory takové rozhodnutí učinil v postavení akcionáře“ (32).

| (115) | Aby bylo možno použít zásadu tržně jednajícího hospodářského subjektu, musí se Komise vrátit do kontextu období, v němž bylo přijato konkrétní rozhodnutí o poskytnutí veřejných prostředků společnosti VFAB. Komise musí při svém posouzení vycházet rovněž z informací a předpokladů, které měly příslušné místní orgány k dispozici v okamžiku přijetí rozhodnutí o financování dotyčných opatření týkajících se infrastruktury. |
| --- | --- |

(115)

Aby bylo možno použít zásadu tržně jednajícího hospodářského subjektu, musí se Komise vrátit do kontextu období, v němž bylo přijato konkrétní rozhodnutí o poskytnutí veřejných prostředků společnosti VFAB. Komise musí při svém posouzení vycházet rovněž z informací a předpokladů, které měly příslušné místní orgány k dispozici v okamžiku přijetí rozhodnutí o financování dotyčných opatření týkajících se infrastruktury.

| (116) | V rozhodnutí o zahájení řízení uvedla Komise svou předběžnou analýzu důvodů, proč vklady akcionářů poskytnuté společnosti VFAB tuto společnost zvýhodňují, a zejména proč nebyla dodržena zásada tržně jednajícího hospodářského subjektu. |
| --- | --- |

(116)

V rozhodnutí o zahájení řízení uvedla Komise svou předběžnou analýzu důvodů, proč vklady akcionářů poskytnuté společnosti VFAB tuto společnost zvýhodňují, a zejména proč nebyla dodržena zásada tržně jednajícího hospodářského subjektu.

| (117) | Komise za prvé uvádí, že společnost VFAB vykazovala značné ztráty po dobu více než deseti let. Již v době poskytnutí prvního vkladu akcionářů v roce 2003 byla společnost VFAB ztrátová nejméně (podle informací, které má Komise k dispozici) pátý rok po sobě. Tyto ztráty pokračovaly nepřetržitě v celém období, jehož se šetření týká, takže v době poskytnutí každého vkladu akcionářů byla společnost VFAB ztrátová. Za této situace považuje Komise za velmi nepravděpodobné, že by byl soukromý investor ochoten poskytnout na pokrytí těchto ztrát kapitálové injekce v celkové výši 194 milionů SEK (přibližně 21,4 milionu EUR). Jelikož společnost VFAB byla po celé dotyčné období zcela ve vlastnictví státu, neexistují žádní soukromí vlastníci, s nimiž by bylo možno provést srovnání. Dodržení zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu lze za této situace prokázat pouze na základě dobrých vyhlídek na dosažení dlouhodobé ziskovosti společnosti VFAB. |
| --- | --- |

(117)

Komise za prvé uvádí, že společnost VFAB vykazovala značné ztráty po dobu více než deseti let. Již v době poskytnutí prvního vkladu akcionářů v roce 2003 byla společnost VFAB ztrátová nejméně (podle informací, které má Komise k dispozici) pátý rok po sobě. Tyto ztráty pokračovaly nepřetržitě v celém období, jehož se šetření týká, takže v době poskytnutí každého vkladu akcionářů byla společnost VFAB ztrátová. Za této situace považuje Komise za velmi nepravděpodobné, že by byl soukromý investor ochoten poskytnout na pokrytí těchto ztrát kapitálové injekce v celkové výši 194 milionů SEK (přibližně 21,4 milionu EUR). Jelikož společnost VFAB byla po celé dotyčné období zcela ve vlastnictví státu, neexistují žádní soukromí vlastníci, s nimiž by bylo možno provést srovnání. Dodržení zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu lze za této situace prokázat pouze na základě dobrých vyhlídek na dosažení dlouhodobé ziskovosti společnosti VFAB.

| (118) | Před vydáním rozhodnutí o zahájení řízení švédské orgány tvrdily, že vklady akcionářů byly provedeny na základě finanční analýzy, která se podobala analýzám, jež provedl soukromý vlastník letiště Skavsta (viz 52. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení). Jak však již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, Švédsko nepředložilo žádné konkrétní údaje, které by prokazovaly, že vlastníci letiště Skavsta poskytli kapitál za podobných okolností, jaké existovaly v případě letiště Västerås, a srovnatelnost nebyla pravděpodobná rovněž z toho důvodu, že letiště Skavsta odbaví desetkrát více cestujících než letiště Västerås. V průběhu formálního šetření nebyly v tomto ohledu předloženy žádné další důkazy. |
| --- | --- |

(118)

Před vydáním rozhodnutí o zahájení řízení švédské orgány tvrdily, že vklady akcionářů byly provedeny na základě finanční analýzy, která se podobala analýzám, jež provedl soukromý vlastník letiště Skavsta (viz 52. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení). Jak však již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, Švédsko nepředložilo žádné konkrétní údaje, které by prokazovaly, že vlastníci letiště Skavsta poskytli kapitál za podobných okolností, jaké existovaly v případě letiště Västerås, a srovnatelnost nebyla pravděpodobná rovněž z toho důvodu, že letiště Skavsta odbaví desetkrát více cestujících než letiště Västerås. V průběhu formálního šetření nebyly v tomto ohledu předloženy žádné další důkazy.

| (119) | Před vydáním rozhodnutí o zahájení řízení předložily švédské orgány velmi omezené důkazy, které měly prokazovat, že při poskytnutí kapitálu jednaly město Västerås a společnost LFV Holding jako běžní investoři v tržním hospodářství. Jak bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, existují náznaky, že Švédský úřad pro civilní letectví provedl před nabytím podílů ve společnosti VFAB v roce 2000 určitou analýzu trhu. Podle odhadů, na jejichž základě se nákup uskutečnil, měl počet cestujících na letišti Västerås vzrůst z 120 000 v roce 1999 na 600 000 během osmi let, což by vedlo k udržitelnému zisku ve výši 7–10 milionů SEK ročně. Odhadovalo se, že by společnost VFAB dosáhla hranice rentability v roce 2003 při objemu přepravy 400 000 cestujících. |
| --- | --- |

(119)

Před vydáním rozhodnutí o zahájení řízení předložily švédské orgány velmi omezené důkazy, které měly prokazovat, že při poskytnutí kapitálu jednaly město Västerås a společnost LFV Holding jako běžní investoři v tržním hospodářství. Jak bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, existují náznaky, že Švédský úřad pro civilní letectví provedl před nabytím podílů ve společnosti VFAB v roce 2000 určitou analýzu trhu. Podle odhadů, na jejichž základě se nákup uskutečnil, měl počet cestujících na letišti Västerås vzrůst z 120 000 v roce 1999 na 600 000 během osmi let, což by vedlo k udržitelnému zisku ve výši 7–10 milionů SEK ročně. Odhadovalo se, že by společnost VFAB dosáhla hranice rentability v roce 2003 při objemu přepravy 400 000 cestujících.

| (120) | Tyto předpoklady se však jevily jako velmi optimistické (jak bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení), a to vzhledem k předchozím výsledkům letiště Västerås, a k doložení spolehlivosti těchto odhadů nebyly předloženy žádné další důkazy (jak je uvedeno v tabulce 1, počet cestujících se ve skutečnosti pětinásobně snížil). Koncem roku 2006 prodala společnost LFV Holding AB svůj podíl zpět městu Västerås za 1 SEK. Podle informací, které poskytly švédské orgány, byla důvodem skutečnost, že Švédský úřad pro civilní letectví nebyl ochoten poskytovat i nadále vklady akcionářů ke krytí ztrát společnosti VFAB. |
| --- | --- |

(120)

Tyto předpoklady se však jevily jako velmi optimistické (jak bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení), a to vzhledem k předchozím výsledkům letiště Västerås, a k doložení spolehlivosti těchto odhadů nebyly předloženy žádné další důkazy (jak je uvedeno v tabulce 1, počet cestujících se ve skutečnosti pětinásobně snížil). Koncem roku 2006 prodala společnost LFV Holding AB svůj podíl zpět městu Västerås za 1 SEK. Podle informací, které poskytly švédské orgány, byla důvodem skutečnost, že Švédský úřad pro civilní letectví nebyl ochoten poskytovat i nadále vklady akcionářů ke krytí ztrát společnosti VFAB.

| (121) | Komise rovněž uvádí, že podle připomínek, které společnost VFAB podala během šetření, měly vklady akcionářů poskytnuté městem Västerås a společností LFV holding „pokrýt ztráty vyplývající z činností společnosti VFAB“ (33). Společnost VFAB tvrdila, že většina těchto činností nemá hospodářskou povahu, a domnívala se, že otázku, zda jsou vklady akcionářů v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, je nutno posoudit pouze ve vztahu k návratnosti ujednání s komerčními leteckými společnostmi, což je podle názoru společnosti VFAB jediná část činností letiště, která má hospodářskou povahu. Jelikož tyto dohody byly inkrementálně ziskové, společnost VFAB uvedla, že vklady akcionářů byly v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu. |
| --- | --- |

(121)

Komise rovněž uvádí, že podle připomínek, které společnost VFAB podala během šetření, měly vklady akcionářů poskytnuté městem Västerås a společností LFV holding „pokrýt ztráty vyplývající z činností společnosti VFAB“ (33). Společnost VFAB tvrdila, že většina těchto činností nemá hospodářskou povahu, a domnívala se, že otázku, zda jsou vklady akcionářů v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, je nutno posoudit pouze ve vztahu k návratnosti ujednání s komerčními leteckými společnostmi, což je podle názoru společnosti VFAB jediná část činností letiště, která má hospodářskou povahu. Jelikož tyto dohody byly inkrementálně ziskové, společnost VFAB uvedla, že vklady akcionářů byly v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu.

| (122) | Švédsko tyto připomínky nezpochybnilo. |
| --- | --- |

(122)

Švédsko tyto připomínky nezpochybnilo.

| (123) | Z výše uvedených důvodů Komise za prvé nesouhlasí s tvrzením společnosti VFAB, že činnosti letiště mají z velké části nehospodářskou povahu a že soulad vkladů akcionářů se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu je nutno posoudit pouze ve vztahu k návratnosti dohod, jež společnost VFAB uzavřela s komerčními leteckými společnostmi. Společnost VFAB je podnikem a z hlediska akcionářů je soulad se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu nutno posoudit na základě finančních výsledků celé společnosti VFAB. Společnost VFAB každopádně neposkytla žádné doložené údaje, které by umožnily oddělit její hospodářské činnosti od nehospodářských činností. |
| --- | --- |

(123)

Z výše uvedených důvodů Komise za prvé nesouhlasí s tvrzením společnosti VFAB, že činnosti letiště mají z velké části nehospodářskou povahu a že soulad vkladů akcionářů se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu je nutno posoudit pouze ve vztahu k návratnosti dohod, jež společnost VFAB uzavřela s komerčními leteckými společnostmi. Společnost VFAB je podnikem a z hlediska akcionářů je soulad se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu nutno posoudit na základě finančních výsledků celé společnosti VFAB. Společnost VFAB každopádně neposkytla žádné doložené údaje, které by umožnily oddělit její hospodářské činnosti od nehospodářských činností.

| (124) | Pokud jde o vyhlídky na návratnost vkladů akcionářů, která by byla přijatelná pro soukromý subjekt, a to na základě výsledků společnosti VFAB, Komise podotýká, že Švédsko ani zúčastněné strany nepředložily v průběhu šetření žádné údaje, které by změnily předběžná zjištění Komise, že vklady akcionářů nebyly v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu. |
| --- | --- |

(124)

Pokud jde o vyhlídky na návratnost vkladů akcionářů, která by byla přijatelná pro soukromý subjekt, a to na základě výsledků společnosti VFAB, Komise podotýká, že Švédsko ani zúčastněné strany nepředložily v průběhu šetření žádné údaje, které by změnily předběžná zjištění Komise, že vklady akcionářů nebyly v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu.

| (125) | Nebyly předloženy žádné důkazy, které by doplnily velmi omezené důkazy předložené před zahájením řízení a které by prokazovaly, že navzdory významným důkazům prima facie naznačujícím opak (jež byly shrnuty v 119. až 121. bodě odůvodnění) byly vklady akcionářů poskytnuty na základě přiměřených předpokladů ohledně návratnosti, která by byla přijatelná pro tržně jednající hospodářský subjekt v podobné situaci. |
| --- | --- |

(125)

Nebyly předloženy žádné důkazy, které by doplnily velmi omezené důkazy předložené před zahájením řízení a které by prokazovaly, že navzdory významným důkazům prima facie naznačujícím opak (jež byly shrnuty v 119. až 121. bodě odůvodnění) byly vklady akcionářů poskytnuty na základě přiměřených předpokladů ohledně návratnosti, která by byla přijatelná pro tržně jednající hospodářský subjekt v podobné situaci.

| (126) | Komise naopak konstatuje, že její předběžné závěry potvrzují prohlášení samotné společnosti VFAB (viz 121. bod odůvodnění), jež Švédsko nepopřelo, a to, že vklady akcionářů nebyly poskytnuty za účelem dosažení návratnosti, která by byla přijatelná pro tržně jednající hospodářský subjekt, nýbrž k pokrytí trvalých ztrát plynoucích z činností společnosti VFAB. Toto trvalé vyrovnávání ztrát bez jasných a věrohodných vyhlídek na zlepšení výsledků společnosti, jež by vedlo k přijatelné návratnosti, by pro tržně jednající hospodářský subjekt nebylo přijatelné. |
| --- | --- |

(126)

Komise naopak konstatuje, že její předběžné závěry potvrzují prohlášení samotné společnosti VFAB (viz 121. bod odůvodnění), jež Švédsko nepopřelo, a to, že vklady akcionářů nebyly poskytnuty za účelem dosažení návratnosti, která by byla přijatelná pro tržně jednající hospodářský subjekt, nýbrž k pokrytí trvalých ztrát plynoucích z činností společnosti VFAB. Toto trvalé vyrovnávání ztrát bez jasných a věrohodných vyhlídek na zlepšení výsledků společnosti, jež by vedlo k přijatelné návratnosti, by pro tržně jednající hospodářský subjekt nebylo přijatelné.

| (127) | S ohledem na pochybnosti vyslovené v rozhodnutí o zahájení řízení, které se týkaly zejména velmi optimistických odhadů, jež byly údajně učiněny před prvními vklady akcionářů, neposkytlo Švédsko žádné informace, ani nepředložilo důkazy, že následné vklady byly provedeny na základě posouzení budoucích výnosů na rozdíl od pouhého krytí ztrát. |
| --- | --- |

(127)

S ohledem na pochybnosti vyslovené v rozhodnutí o zahájení řízení, které se týkaly zejména velmi optimistických odhadů, jež byly údajně učiněny před prvními vklady akcionářů, neposkytlo Švédsko žádné informace, ani nepředložilo důkazy, že následné vklady byly provedeny na základě posouzení budoucích výnosů na rozdíl od pouhého krytí ztrát.

Závěr

| (128) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že by tržně jednající hospodářský subjekt vklady akcionářů neposkytl. Důkazy, které předložil členský stát, neprokazují, že při poskytnutí těchto vkladů bylo provedeno posouzení, které by bylo přijatelné pro tržně jednající hospodářský subjekt, nýbrž vklady akcionářů měly pouze pokrýt trvalé ztráty společnosti VFAB bez jakékoli spojitosti s výsledky podniku. Vklady akcionářů proto společnosti VFAB poskytly hospodářskou výhodu, kterou by za běžných tržních podmínek nezískala. |
| --- | --- |

(128)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že by tržně jednající hospodářský subjekt vklady akcionářů neposkytl. Důkazy, které předložil členský stát, neprokazují, že při poskytnutí těchto vkladů bylo provedeno posouzení, které by bylo přijatelné pro tržně jednající hospodářský subjekt, nýbrž vklady akcionářů měly pouze pokrýt trvalé ztráty společnosti VFAB bez jakékoli spojitosti s výsledky podniku. Vklady akcionářů proto společnosti VFAB poskytly hospodářskou výhodu, kterou by za běžných tržních podmínek nezískala.

7.1.1.4.   Selektivita

| (129) | Aby opatření státu spadalo do oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU, musí zvýhodňovat „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. Pojem „státní podpora“ se tudíž vztahuje pouze opatření, která selektivně zvýhodňují určité podniky. |
| --- | --- |

(129)

Aby opatření státu spadalo do oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU, musí zvýhodňovat „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. Pojem „státní podpora“ se tudíž vztahuje pouze opatření, která selektivně zvýhodňují určité podniky.

| (130) | V daném případě zvýhodnily vklady akcionářů pouze společnost VFAB, jsou tudíž jednoznačně selektivní ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(130)

V daném případě zvýhodnily vklady akcionářů pouze společnost VFAB, jsou tudíž jednoznačně selektivní ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

7.1.1.5.   Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

| (131) | Pokud podpora poskytnutá členským státem posiluje postavení určitého podniku vůči ostatním podnikům, které soutěží na vnitřním trhu, je nutno mít za to, že tyto podniky jsou dotyčnou podporou ovlivněny (34). Hospodářská výhoda plynoucí z vkladů akcionářů, které byly poskytnuty společnosti VAFB, posílila hospodářské postavení této společnosti, jelikož provozovatel letiště mohl pokračovat v činnosti, aniž by hradil všechny náklady, které jsou s tím neoddělitelně spojené. |
| --- | --- |

(131)

Pokud podpora poskytnutá členským státem posiluje postavení určitého podniku vůči ostatním podnikům, které soutěží na vnitřním trhu, je nutno mít za to, že tyto podniky jsou dotyčnou podporou ovlivněny (34). Hospodářská výhoda plynoucí z vkladů akcionářů, které byly poskytnuty společnosti VAFB, posílila hospodářské postavení této společnosti, jelikož provozovatel letiště mohl pokračovat v činnosti, aniž by hradil všechny náklady, které jsou s tím neoddělitelně spojené.

| (132) | Jak bylo objasněno výše, provozování letiště představuje hospodářskou činnost. Na straně jedné existuje konkurence mezi letišti, která se snaží přilákat letecké společnosti a s nimi související letecký provoz (přepravu cestujících a nákladu), a na straně druhé existuje konkurence i mezi správci letišť, kteří mohou vzájemně soutěžit o to, aby byli pověřeni správou daného letiště. Zejména v případě nízkonákladových a charterových leteckých společností si konkurují také letiště, která se nenacházejí ve stejné spádové oblasti, či dokonce leží v různých členských státech, a která se snaží tyto letecké společnosti přilákat. |
| --- | --- |

(132)

Jak bylo objasněno výše, provozování letiště představuje hospodářskou činnost. Na straně jedné existuje konkurence mezi letišti, která se snaží přilákat letecké společnosti a s nimi související letecký provoz (přepravu cestujících a nákladu), a na straně druhé existuje konkurence i mezi správci letišť, kteří mohou vzájemně soutěžit o to, aby byli pověřeni správou daného letiště. Zejména v případě nízkonákladových a charterových leteckých společností si konkurují také letiště, která se nenacházejí ve stejné spádové oblasti, či dokonce leží v různých členských státech, a která se snaží tyto letecké společnosti přilákat.

| (133) | Jak je uvedeno v bodě 40 pokynů pro letectví z roku 2005 a opětovně potvrzeno v bodě 45 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, ani malá letiště není možné vyloučit z působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU. V bodě 45 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 se výslovně uvádí, že „ani v případě relativně malého podniku, který je příjemcem prostředků z veřejných zdrojů, není vyloučena možnost narušení obchodu mezi členskými státy“. |
| --- | --- |

(133)

Jak je uvedeno v bodě 40 pokynů pro letectví z roku 2005 a opětovně potvrzeno v bodě 45 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, ani malá letiště není možné vyloučit z působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU. V bodě 45 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 se výslovně uvádí, že „ani v případě relativně malého podniku, který je příjemcem prostředků z veřejných zdrojů, není vyloučena možnost narušení obchodu mezi členskými státy“.

| (134) | V období, jehož se formální šetření týká, odbavovalo letiště Västerås mezi 113 626 a 242 376 cestujícími ročně a v současnosti odbaví přibližně 273 000 cestujících ročně (údaje pro rok 2013). Značná část objemu letecké přepravy pochází z ostatních členských států a z letiště Västerås byly a jsou provozovány mezinárodní lety do destinací, jako je Londýn-Stanstead, Alicante a Malaga. Je proto třeba vyvodit závěr, že společnost VFAB působí na trhu, který je v evropském měřítku otevřen hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(134)

V období, jehož se formální šetření týká, odbavovalo letiště Västerås mezi 113 626 a 242 376 cestujícími ročně a v současnosti odbaví přibližně 273 000 cestujících ročně (údaje pro rok 2013). Značná část objemu letecké přepravy pochází z ostatních členských států a z letiště Västerås byly a jsou provozovány mezinárodní lety do destinací, jako je Londýn-Stanstead, Alicante a Malaga. Je proto třeba vyvodit závěr, že společnost VFAB působí na trhu, který je v evropském měřítku otevřen hospodářské soutěži.

| (135) | Vzhledem k těmto skutečnostem je třeba mít za to, že veřejné financování společnosti VFAB narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a má přinejmenším potenciální účinek na obchod. |
| --- | --- |

(135)

Vzhledem k těmto skutečnostem je třeba mít za to, že veřejné financování společnosti VFAB narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a má přinejmenším potenciální účinek na obchod.

7.1.1.6.   Závěr

| (136) | Na základě výše uvedených úvah Komise konstatuje, že veřejné financování, které bylo společnosti VFAB poskytnuto ve formě vkladů akcionářů mezi roky 2003 a 2010 (opatření č. 1), představuje státní podporu ve smyslu článku 107 SFEU. |
| --- | --- |

(136)

Na základě výše uvedených úvah Komise konstatuje, že veřejné financování, které bylo společnosti VFAB poskytnuto ve formě vkladů akcionářů mezi roky 2003 a 2010 (opatření č. 1), představuje státní podporu ve smyslu článku 107 SFEU.

7.1.1.7.   Zákonnost podpory

| (137) | Podle čl. 108 odst. 3 SFEU musí členské státy informovat o svých záměrech poskytnout nebo upravit podpory a nesmí provést zamýšlená opatření, dokud není v tomto řízení přijato konečné rozhodnutí. |
| --- | --- |

(137)

Podle čl. 108 odst. 3 SFEU musí členské státy informovat o svých záměrech poskytnout nebo upravit podpory a nesmí provést zamýšlená opatření, dokud není v tomto řízení přijato konečné rozhodnutí.

| (138) | Jelikož financování již bylo společnosti VFAB poskytnuto, má Komise za to, že Švédsko nedodrželo zákaz stanovený v čl. 108 odst. 3 SFEU. |
| --- | --- |

(138)

Jelikož financování již bylo společnosti VFAB poskytnuto, má Komise za to, že Švédsko nedodrželo zákaz stanovený v čl. 108 odst. 3 SFEU.

7.1.2.   Slučitelnost

7.1.2.1.   Použitelnost pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 a 2005

| (139) | V čl. 107 odst. 3 SFEU jsou povoleny určité výjimky z obecného pravidla stanoveného v čl. 107 odst. 1 SFEU, že státní podpory nejsou slučitelné s vnitřním trhem. Dotyčnou podporu lze posoudit na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, podle něhož za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“. |
| --- | --- |

(139)

V čl. 107 odst. 3 SFEU jsou povoleny určité výjimky z obecného pravidla stanoveného v čl. 107 odst. 1 SFEU, že státní podpory nejsou slučitelné s vnitřním trhem. Dotyčnou podporu lze posoudit na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, podle něhož za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“.

| (140) | V tomto ohledu stanoví příslušný rámec pro posouzení, zda lze podporu letišť prohlásit za slučitelnou podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014. |
| --- | --- |

(140)

V tomto ohledu stanoví příslušný rámec pro posouzení, zda lze podporu letišť prohlásit za slučitelnou podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014.

| (141) | Podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 použije Komise v případě, že protiprávní investiční podpora byla poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014, pravidla slučitelnosti platná v době poskytnutí protiprávní investiční podpory. |
| --- | --- |

(141)

Podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 použije Komise v případě, že protiprávní investiční podpora byla poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014, pravidla slučitelnosti platná v době poskytnutí protiprávní investiční podpory.

| (142) | Podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 má Komise za to, že by se ustanovení jejího sdělení o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory neměla použít na projednávané případy protiprávních provozních podpor poskytnutých letištím ještě přede dnem 4. dubna 2014. Komise bude místo toho uplatňovat zásady obsažené v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 na všechny případy týkající se provozní podpory (podaná oznámení a protiprávní neoznámená podpora) letištím, přestože byla podpora poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014 a začátkem přechodného období. |
| --- | --- |

(142)

Podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 má Komise za to, že by se ustanovení jejího sdělení o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory neměla použít na projednávané případy protiprávních provozních podpor poskytnutých letištím ještě přede dnem 4. dubna 2014. Komise bude místo toho uplatňovat zásady obsažené v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 na všechny případy týkající se provozní podpory (podaná oznámení a protiprávní neoznámená podpora) letištím, přestože byla podpora poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014 a začátkem přechodného období.

| (143) | Komise již v 136. až 138. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že vklady akcionářů představují protiprávní státní podporu, která byla poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014. |
| --- | --- |

(143)

Komise již v 136. až 138. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že vklady akcionářů představují protiprávní státní podporu, která byla poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014.

7.1.2.2.   Rozdíl mezi investiční a provozní podporou

| (144) | Vzhledem k výše zmíněným ustanovením pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 musí Komise určit, zda dotyčné opatření představuje protiprávní investiční nebo provozní podporu. |
| --- | --- |

(144)

Vzhledem k výše zmíněným ustanovením pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 musí Komise určit, zda dotyčné opatření představuje protiprávní investiční nebo provozní podporu.

| (145) | Podle bodu 25 podbodu 18 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 je investiční podpora definována jako „podpora na financování investičního majetku, konkrétně na pokrytí schodku financování kapitálových nákladů“. Podle bodu 25 podbodu 18 pokynů se může investiční podpora vztahovat jak na předem vyplacenou částku podpory (tj. částku určenou k pokrytí investičních nákladů), tak na podporu ve formě pravidelných splátek (k pokrytí kapitálových nákladů, pokud jde o roční odpisy a náklady na financování). |
| --- | --- |

(145)

Podle bodu 25 podbodu 18 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 je investiční podpora definována jako „podpora na financování investičního majetku, konkrétně na pokrytí schodku financování kapitálových nákladů“. Podle bodu 25 podbodu 18 pokynů se může investiční podpora vztahovat jak na předem vyplacenou částku podpory (tj. částku určenou k pokrytí investičních nákladů), tak na podporu ve formě pravidelných splátek (k pokrytí kapitálových nákladů, pokud jde o roční odpisy a náklady na financování).

| (146) | Provozní podpora na druhou stranu souvisí s pokrytím všech nebo části provozních nákladů letiště, které jsou definovány jako „výchozí náklady letiště na poskytování provozních služeb, včetně kategorií nákladů, jako jsou náklady na zaměstnance, smluvně sjednané služby, komunikaci, odpady, energii, údržbu, nájem a správu, ovšem vyjma kapitálových nákladů, marketingové podpory nebo jakýchkoli dalších pobídek, které letiště poskytuje leteckým společnostem, a nákladů spadajících do výkonu veřejné správy“. |
| --- | --- |

(146)

Provozní podpora na druhou stranu souvisí s pokrytím všech nebo části provozních nákladů letiště, které jsou definovány jako „výchozí náklady letiště na poskytování provozních služeb, včetně kategorií nákladů, jako jsou náklady na zaměstnance, smluvně sjednané služby, komunikaci, odpady, energii, údržbu, nájem a správu, ovšem vyjma kapitálových nákladů, marketingové podpory nebo jakýchkoli dalších pobídek, které letiště poskytuje leteckým společnostem, a nákladů spadajících do výkonu veřejné správy“.

| (147) | Podle těchto definic lze mít za to, že vklady akcionářů, které byly použity k pokrytí trvalých provozních ztrát společnosti VFAB, představují provozní podporu ve prospěch společnosti VFAB. |
| --- | --- |

(147)

Podle těchto definic lze mít za to, že vklady akcionářů, které byly použity k pokrytí trvalých provozních ztrát společnosti VFAB, představují provozní podporu ve prospěch společnosti VFAB.

7.1.2.3.   Slučitelnost provozní podpory podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014

| (148) | V oddíle 5.1.2 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 jsou stanovena kritéria, která bude Komise používat při posouzení slučitelnosti provozní podpory s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Podle bodu 172 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 bude Komise uplatňovat tato kritéria na všechny případy týkající se provozní podpory letiště, včetně podaných oznámení a protiprávní neoznámené podpory. |
| --- | --- |

(148)

V oddíle 5.1.2 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 jsou stanovena kritéria, která bude Komise používat při posouzení slučitelnosti provozní podpory s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Podle bodu 172 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 bude Komise uplatňovat tato kritéria na všechny případy týkající se provozní podpory letiště, včetně podaných oznámení a protiprávní neoznámené podpory.

| (149) | Podle bodu 137 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 může být protiprávní provozní podpora poskytnutá před začátkem přechodného období (včetně podpory vyplacené přede dnem 4. dubna 2014) prohlášena za slučitelnou do plné výše nepokrytých provozních nákladů, pokud jsou splněny tyto podmínky: |
| --- | --- |

(149)

Podle bodu 137 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 může být protiprávní provozní podpora poskytnutá před začátkem přechodného období (včetně podpory vyplacené přede dnem 4. dubna 2014) prohlášena za slučitelnou do plné výše nepokrytých provozních nákladů, pokud jsou splněny tyto podmínky:

| (150) | Příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu (body 113 a 114 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014). Tato podmínka je splněna mimo jiné tehdy, pokud podpora zvyšuje mobilitu občanů EU a propojení regionů budováním přístupových bodů pro lety v rámci EU nebo napomáhá regionálnímu rozvoji. Duplikace neziskových letišť však nepřispívá k dosažení cíle společného zájmu. |
| --- | --- |

(150)

Příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu (body 113 a 114 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014). Tato podmínka je splněna mimo jiné tehdy, pokud podpora zvyšuje mobilitu občanů EU a propojení regionů budováním přístupových bodů pro lety v rámci EU nebo napomáhá regionálnímu rozvoji. Duplikace neziskových letišť však nepřispívá k dosažení cíle společného zájmu.

| (151) | Potřeba státního zásahu (body 116 až 118 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014). Podpora by měla být zaměřena na situace, v nichž může přinést materiální zlepšení, které trh sám není schopen poskytnout. Komise v této souvislosti uvedla, že podmínky, s nimiž se menší letiště často vypořádávají při rozvoji svých služeb a přilákávání soukromých investorů do své infrastruktury, jsou často méně výhodné než podmínky, které mají velká letiště v Unii. Za současných tržních podmínek proto mohou mít menší letiště obtíže zajistit bez finančních prostředků z veřejných zdrojů financování svého provozu. |
| --- | --- |

(151)

Potřeba státního zásahu (body 116 až 118 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014). Podpora by měla být zaměřena na situace, v nichž může přinést materiální zlepšení, které trh sám není schopen poskytnout. Komise v této souvislosti uvedla, že podmínky, s nimiž se menší letiště často vypořádávají při rozvoji svých služeb a přilákávání soukromých investorů do své infrastruktury, jsou často méně výhodné než podmínky, které mají velká letiště v Unii. Za současných tržních podmínek proto mohou mít menší letiště obtíže zajistit bez finančních prostředků z veřejných zdrojů financování svého provozu.

| (152) | Za současných tržních podmínek se proto Komise domnívá, že:






  — | letiště, která odbaví až 200 000 cestujících ročně, zřejmě nejsou schopna pokrýt velkou část svých provozních nákladů; |
| --- | --- | --- |

(152)

Za současných tržních podmínek se proto Komise domnívá, že:

—

letiště, která odbaví až 200 000 cestujících ročně, zřejmě nejsou schopna pokrýt velkou část svých provozních nákladů;

| — | letiště s ročním objemem přepravy 200 000 až 700 000 cestujících zřejmě nejsou schopna pokrýt podstatnou část svých provozních nákladů; |
| --- | --- |

—

letiště s ročním objemem přepravy 200 000 až 700 000 cestujících zřejmě nejsou schopna pokrýt podstatnou část svých provozních nákladů;

| — | letiště s ročním objemem přepravy 700 000 až 1 milion cestujících by obecně měla být schopna pokrýt své provozní náklady ve větší míře a |
| --- | --- |

—

letiště s ročním objemem přepravy 700 000 až 1 milion cestujících by obecně měla být schopna pokrýt své provozní náklady ve větší míře a

| — | letiště s ročním objemem přepravy nad 3 miliony cestujících by měla být schopna pokrýt své provozní náklady. |
| --- | --- |

—

letiště s ročním objemem přepravy nad 3 miliony cestujících by měla být schopna pokrýt své provozní náklady.

| (153) | Vhodnost státní podpory jako nástroje politiky (bod 120 pokynů pro leteckou dopravu). Členské státy musí prokázat, že podpora je vhodná pro dosažení zamýšleného cíle nebo řešení problémů, na které je podpora zaměřena. Opatření podpory nebude považováno za slučitelné s vnitřním trhem, pokud jiné nástroje politiky nebo podpory, které by méně narušily hospodářskou soutěž, umožňují dosáhnout stejného cíle. |
| --- | --- |

(153)

Vhodnost státní podpory jako nástroje politiky (bod 120 pokynů pro leteckou dopravu). Členské státy musí prokázat, že podpora je vhodná pro dosažení zamýšleného cíle nebo řešení problémů, na které je podpora zaměřena. Opatření podpory nebude považováno za slučitelné s vnitřním trhem, pokud jiné nástroje politiky nebo podpory, které by méně narušily hospodářskou soutěž, umožňují dosáhnout stejného cíle.

| (154) | Existence motivačního účinku (bod 124 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014). Tato podmínka je splněna, je-li pravděpodobné, že by se při neexistenci provozní podpory a s ohledem na možné poskytnutí investiční podpory a objem přepravy výrazně snížil objem činnosti dotyčného letiště. |
| --- | --- |

(154)

Existence motivačního účinku (bod 124 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014). Tato podmínka je splněna, je-li pravděpodobné, že by se při neexistenci provozní podpory a s ohledem na možné poskytnutí investiční podpory a objem přepravy výrazně snížil objem činnosti dotyčného letiště.

| (155) | Přiměřenost výše podpory, tj. podpora omezená na nezbytné minimum (bod 125 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014). Aby byla provozní podpora letištím přiměřená, musí být omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti. |
| --- | --- |

(155)

Přiměřenost výše podpory, tj. podpora omezená na nezbytné minimum (bod 125 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014). Aby byla provozní podpora letištím přiměřená, musí být omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti.

| (156) | Zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod (bod 131 pokynů pro leteckou dopravu). Při posuzování slučitelnosti provozní podpory Komise zohlední narušení hospodářské soutěže a účinky na obchod. Nachází-li se letiště ve spádové oblasti jiného letiště s volnou kapacitou, musí obchodní plán vycházející ze spolehlivých prognóz objemu osobní i nákladní přepravy určit pravděpodobný dopad na provoz ostatních letišť nacházejících se v dané spádové oblasti. |
| --- | --- |

(156)

Zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod (bod 131 pokynů pro leteckou dopravu). Při posuzování slučitelnosti provozní podpory Komise zohlední narušení hospodářské soutěže a účinky na obchod. Nachází-li se letiště ve spádové oblasti jiného letiště s volnou kapacitou, musí obchodní plán vycházející ze spolehlivých prognóz objemu osobní i nákladní přepravy určit pravděpodobný dopad na provoz ostatních letišť nacházejících se v dané spádové oblasti.

7.1.2.4.   Posouzení slučitelnosti opatření č. 1

Příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu

| (157) | Provozní podpora poskytnutá společnosti VFAB měla zajistit udržení letiště v provozu a umožnit zachování pravidelných vnitrostátních i mezinárodních leteckých spojů. |
| --- | --- |

(157)

Provozní podpora poskytnutá společnosti VFAB měla zajistit udržení letiště v provozu a umožnit zachování pravidelných vnitrostátních i mezinárodních leteckých spojů.

| (158) | Västerås je z hlediska počtu obyvatel páté největší město ve Švédsku. Nachází se v hustě osídlené a ekonomicky prosperující oblasti středního Švédska. Již v roce 1999 mělo 450 000 obyvatel, tj. přibližně 5,5 % celkového počtu obyvatel země, a nachází se ve vzdálenosti 45 minut cestovní doby od letiště. Ve spádové oblasti letiště, která je vymezena cestovní dobou v délce jedné hodiny, žije 1 milion obyvatel. Podle odhadů švédských orgánů pro leteckou dopravu mělo v této oblasti bydliště přibližně 59 % cestujících odlétajících z letišť v oblasti středního Švédska (Mälardalsregionen). |
| --- | --- |

(158)

Västerås je z hlediska počtu obyvatel páté největší město ve Švédsku. Nachází se v hustě osídlené a ekonomicky prosperující oblasti středního Švédska. Již v roce 1999 mělo 450 000 obyvatel, tj. přibližně 5,5 % celkového počtu obyvatel země, a nachází se ve vzdálenosti 45 minut cestovní doby od letiště. Ve spádové oblasti letiště, která je vymezena cestovní dobou v délce jedné hodiny, žije 1 milion obyvatel. Podle odhadů švédských orgánů pro leteckou dopravu mělo v této oblasti bydliště přibližně 59 % cestujících odlétajících z letišť v oblasti středního Švédska (Mälardalsregionen).

| (159) | Nejbližší letiště se však nacházejí ve větší vzdálenosti než 100 km nebo jedna hodina cestovní doby (s výjimkou letiště Bromma, které se nachází ve vzdálenosti 59 minut doby strávené na cestě autem). Nabízením vnitrostátních letů (nejméně do roku 2006) a letů do destinací v EU (např. Oslo, Kodaň, Londýn) proto letiště přispívá k zvýšení mobility občanů EU a větší přístupnosti budováním přístupových bodů pro lety v rámci Unie v centru hustě osídleného regionu. Tyto přístupové body doplňují nabídku jiných letišť nacházejících se na okraji spádové oblasti (Bromma a Arlanda), neboť zajišťují letecké spojení v pohodlné dojezdové vzdálenosti, a to na základě obchodního modelu (nízkonákladoví dopravci), který se liší od obchodního modelu letišť Bromma a Arlanda. Komise bere rovněž na vědomí, že podle odhadů města Västerås přispělo letiště Västerås přímo a nepřímo k zachování přibližně 180 pracovních míst v oblasti Västerås. |
| --- | --- |

(159)

Nejbližší letiště se však nacházejí ve větší vzdálenosti než 100 km nebo jedna hodina cestovní doby (s výjimkou letiště Bromma, které se nachází ve vzdálenosti 59 minut doby strávené na cestě autem). Nabízením vnitrostátních letů (nejméně do roku 2006) a letů do destinací v EU (např. Oslo, Kodaň, Londýn) proto letiště přispívá k zvýšení mobility občanů EU a větší přístupnosti budováním přístupových bodů pro lety v rámci Unie v centru hustě osídleného regionu. Tyto přístupové body doplňují nabídku jiných letišť nacházejících se na okraji spádové oblasti (Bromma a Arlanda), neboť zajišťují letecké spojení v pohodlné dojezdové vzdálenosti, a to na základě obchodního modelu (nízkonákladoví dopravci), který se liší od obchodního modelu letišť Bromma a Arlanda. Komise bere rovněž na vědomí, že podle odhadů města Västerås přispělo letiště Västerås přímo a nepřímo k zachování přibližně 180 pracovních míst v oblasti Västerås.

| (160) | Komise vyvozuje závěr, že provozní podpora sloužila k zlepšení přístupnosti mezi oblastí Västerås a ostatními částmi Švédska a EU a že sloužila jasně vymezenému cíli společného zájmu. |
| --- | --- |

(160)

Komise vyvozuje závěr, že provozní podpora sloužila k zlepšení přístupnosti mezi oblastí Västerås a ostatními částmi Švédska a EU a že sloužila jasně vymezenému cíli společného zájmu.

Potřeba státního zásahu

| (161) | Jak je uvedeno v bodě 118 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, Komise se domnívá, že za současných tržních podmínek se bude potřeba financování provozních nákladů z veřejných zdrojů v důsledku vysokých fixních nákladů lišit podle velikosti letiště a u menších letišť bude obyčejně úměrně vyšší. Komise se domnívá, že za současných tržních podmínek lze relativní finanční životaschopnost letišť určit ve vztahu k velikosti. Komise proto usuzuje, že letiště, která odbaví až 200 000 cestujících ročně, zřejmě nejsou schopna pokrýt velkou část svých provozních nákladů a že letiště s ročním objemem přepravy 200 000 až 700 000 cestujících zřejmě nejsou schopna pokrýt podstatnou část svých provozních nákladů. |
| --- | --- |

(161)

Jak je uvedeno v bodě 118 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, Komise se domnívá, že za současných tržních podmínek se bude potřeba financování provozních nákladů z veřejných zdrojů v důsledku vysokých fixních nákladů lišit podle velikosti letiště a u menších letišť bude obyčejně úměrně vyšší. Komise se domnívá, že za současných tržních podmínek lze relativní finanční životaschopnost letišť určit ve vztahu k velikosti. Komise proto usuzuje, že letiště, která odbaví až 200 000 cestujících ročně, zřejmě nejsou schopna pokrýt velkou část svých provozních nákladů a že letiště s ročním objemem přepravy 200 000 až 700 000 cestujících zřejmě nejsou schopna pokrýt podstatnou část svých provozních nákladů.

| (162) | Jak bylo uvedeno v 20. bodě odůvodnění, společnost VFAB nebyla schopna pokrýt své provozní náklady nejméně od roku 1999 a po celé posuzované období. |
| --- | --- |

(162)

Jak bylo uvedeno v 20. bodě odůvodnění, společnost VFAB nebyla schopna pokrýt své provozní náklady nejméně od roku 1999 a po celé posuzované období.

| (163) | Komise bere na vědomí, že v období, jehož se šetření týká, byl počet cestujících nižší než 200 000 ročně kromě roku 2004 (242 376 cestujících) a roku 2005 (221 422 cestujících), kdy však byl tento počet nižší než 300 000. |
| --- | --- |

(163)

Komise bere na vědomí, že v období, jehož se šetření týká, byl počet cestujících nižší než 200 000 ročně kromě roku 2004 (242 376 cestujících) a roku 2005 (221 422 cestujících), kdy však byl tento počet nižší než 300 000.

| (164) | Komise konstatuje, že společnost VFAB nebyla schopna pokrýt velkou část nebo přinejmenším podstatnou část svých provozních nákladů, a proto existovala potřeba státního zásahu. |
| --- | --- |

(164)

Komise konstatuje, že společnost VFAB nebyla schopna pokrýt velkou část nebo přinejmenším podstatnou část svých provozních nákladů, a proto existovala potřeba státního zásahu.

Vhodnost opatření podpory

| (165) | V daném případě byla činnost na letišti Västerås ohrožena jeho neschopností pokrýt provozní náklady. |
| --- | --- |

(165)

V daném případě byla činnost na letišti Västerås ohrožena jeho neschopností pokrýt provozní náklady.

| (166) | Vzhledem k povaze tohoto problému se Komise domnívá, že by žádné jiné opatření politiky letišti neumožnilo pokračovat v činnosti. Provozní podpora byla omezena na výši neuhrazených provozních ztrát a na nezbytné minimum, jelikož pouze vyrovnávala skutečně vzniklé ztráty. Vyrovnání ztrát je proto omezeno na minimum a neposkytuje žádný zisk. |
| --- | --- |

(166)

Vzhledem k povaze tohoto problému se Komise domnívá, že by žádné jiné opatření politiky letišti neumožnilo pokračovat v činnosti. Provozní podpora byla omezena na výši neuhrazených provozních ztrát a na nezbytné minimum, jelikož pouze vyrovnávala skutečně vzniklé ztráty. Vyrovnání ztrát je proto omezeno na minimum a neposkytuje žádný zisk.

| (167) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že opatření je vhodné k dosažení stanoveného cíle společného zájmu. |
| --- | --- |

(167)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že opatření je vhodné k dosažení stanoveného cíle společného zájmu.

Motivační účinek

| (168) | Provozní podpora, která byla poskytnuta v minulosti, sloužila k zachování letiště v provozu. Bez podpory by bylo nutno letiště uzavřít a to by nemohlo přispívat k zajištění místní přístupnosti. Částka podpory byla omezena na výši skutečných provozních ztrát, jelikož vyrovnávala pouze neuhrazené provozní ztráty. |
| --- | --- |

(168)

Provozní podpora, která byla poskytnuta v minulosti, sloužila k zachování letiště v provozu. Bez podpory by bylo nutno letiště uzavřít a to by nemohlo přispívat k zajištění místní přístupnosti. Částka podpory byla omezena na výši skutečných provozních ztrát, jelikož vyrovnávala pouze neuhrazené provozní ztráty.

| (169) | Vzhledem k této skutečnosti se Komise domnívá, že opatření podpory má motivační účinek. |
| --- | --- |

(169)

Vzhledem k této skutečnosti se Komise domnívá, že opatření podpory má motivační účinek.

Přiměřenost podpory (podpora omezená na minimum)

| (170) | Provozní podpora musí být omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti. |
| --- | --- |

(170)

Provozní podpora musí být omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti.

| (171) | V daném případě částka podpory nikdy nepřekročila výši neuhrazených provozních ztrát. Komise se proto domnívá, že provozní podpora byla přiměřená a byla omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti. |
| --- | --- |

(171)

V daném případě částka podpory nikdy nepřekročila výši neuhrazených provozních ztrát. Komise se proto domnívá, že provozní podpora byla přiměřená a byla omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti.

Zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod

| (172) | Komise uvádí, že ve spádové oblasti letiště Västerås, jak je definována v bodu 25 podbodu 12 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, se nachází pouze jedno další letiště. Těsně mimo spádovou oblast se pak nachází letiště Arlanda. |
| --- | --- |

(172)

Komise uvádí, že ve spádové oblasti letiště Västerås, jak je definována v bodu 25 podbodu 12 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, se nachází pouze jedno další letiště. Těsně mimo spádovou oblast se pak nachází letiště Arlanda.

| (173) | S ohledem na toto letiště (Bromma) však Komise za prvé podotýká, že se nachází na úplném okraji spádové oblasti letiště Västerås (59 minut doby strávené na cestě autem), což pravděpodobně snižuje možné negativní účinky podpory. |
| --- | --- |

(173)

S ohledem na toto letiště (Bromma) však Komise za prvé podotýká, že se nachází na úplném okraji spádové oblasti letiště Västerås (59 minut doby strávené na cestě autem), což pravděpodobně snižuje možné negativní účinky podpory.

| (174) | Komise rovněž podotýká, že se obchodní modely letišť Västerås a Bromma značně liší. Letiště Västerås se v období, jehož se šetření týká, jednoznačně zaměřovalo na nízkonákladové dopravce a rozvíjelo své vztahy se společností Ryanair, přičemž vnitrostátní lety postupně ubývaly. Profil letiště Bromma se naopak soustředil na vnitrostátní lety obsluhující oblast Stockholmu spolu s některými mezinárodními destinacemi (např. Brusel, Helsinky) provozovanými tradičními leteckými společnostmi a rozvoj letiště Bromma (měřeno počtem cestujících) byl v období, jehož se šetření týká, velmi silný, jelikož počet cestujících vzrostl z 981 256 cestujících v roce 2000 na 2 037 382 cestujících v roce 2010 (35). Co se týká letiště Arlanda, Komise uvádí, že se nachází mimo předpokládanou spádovou oblast letiště Västerås, což snižuje možné negativní účinky podpory. Stejně jako v případě letiště Bromma jsou tyto negativní účinky každopádně ještě méně pravděpodobné vzhledem ke skutečnosti, že rovněž letiště Arlanda používá obchodní model, který se značně liší od obchodního modelu letiště Västerås. Letiště Arlanda, což je hlavní letiště v oblasti hlavního města, nabízí vysoký počet vnitrostátních a mezinárodních destinací, které obsluhují tradiční letecké společnosti. Malý objem přepravy na letišti Västerås mimoto znamená, že účinek podpory nebude mít s největší pravděpodobností podstatný dopad na činnosti letiště Arlanda, které je největším švédským letištěm (36). |
| --- | --- |

(174)

Komise rovněž podotýká, že se obchodní modely letišť Västerås a Bromma značně liší. Letiště Västerås se v období, jehož se šetření týká, jednoznačně zaměřovalo na nízkonákladové dopravce a rozvíjelo své vztahy se společností Ryanair, přičemž vnitrostátní lety postupně ubývaly. Profil letiště Bromma se naopak soustředil na vnitrostátní lety obsluhující oblast Stockholmu spolu s některými mezinárodními destinacemi (např. Brusel, Helsinky) provozovanými tradičními leteckými společnostmi a rozvoj letiště Bromma (měřeno počtem cestujících) byl v období, jehož se šetření týká, velmi silný, jelikož počet cestujících vzrostl z 981 256 cestujících v roce 2000 na 2 037 382 cestujících v roce 2010 (35). Co se týká letiště Arlanda, Komise uvádí, že se nachází mimo předpokládanou spádovou oblast letiště Västerås, což snižuje možné negativní účinky podpory. Stejně jako v případě letiště Bromma jsou tyto negativní účinky každopádně ještě méně pravděpodobné vzhledem ke skutečnosti, že rovněž letiště Arlanda používá obchodní model, který se značně liší od obchodního modelu letiště Västerås. Letiště Arlanda, což je hlavní letiště v oblasti hlavního města, nabízí vysoký počet vnitrostátních a mezinárodních destinací, které obsluhují tradiční letecké společnosti. Malý objem přepravy na letišti Västerås mimoto znamená, že účinek podpory nebude mít s největší pravděpodobností podstatný dopad na činnosti letiště Arlanda, které je největším švédským letištěm (36).

| (175) | Je proto velmi nepravděpodobné, že by podpora letiště Västerås měla za následek zbytečnou duplikaci nebo odklon činnosti z letiště Bromma či Arlanda. |
| --- | --- |

(175)

Je proto velmi nepravděpodobné, že by podpora letiště Västerås měla za následek zbytečnou duplikaci nebo odklon činnosti z letiště Bromma či Arlanda.

| (176) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy jsou omezené. |
| --- | --- |

(176)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy jsou omezené.

Závěr

| (177) | Komise konstatuje, že provozní podpora poskytnutá společnosti VFAB prostřednictvím vkladů akcionářů mezi roky 2003 a 2010 (opatření č. 1) je slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(177)

Komise konstatuje, že provozní podpora poskytnutá společnosti VFAB prostřednictvím vkladů akcionářů mezi roky 2003 a 2010 (opatření č. 1) je slučitelná s vnitřním trhem.

7.2.   OPATŘENÍ Č. 2: ÚDAJNĚ NIŽŠÍ NÁJEMNÉ, KTERÉ SPOLEČNOST VFAB HRADILA SPOLEČNOSTI VÄSTERÅS FLYGFASTIGHETER AB ZA VYUŽÍVÁNÍ LETIŠTNÍ INFRASTRUKTURY

| (178) | V rozhodnutí o zahájení řízení (37) Komise uvedla, že existují náznaky, že nájemné mohlo být nižší než tržní sazba. To se zakládalo v zásadě na tvrzení v tomto ohledu, které bylo uvedeno v interním dokumentu města Västerås. Komise proto švédské orgány požádala, aby se k těmto údajům a k odhadovanému tržnímu nájemnému vyjádřily. Na základě dostupných údajů však Komise zastávala předběžný názor, že nájemné společnost VFAB zvýhodnilo. |
| --- | --- |

(178)

V rozhodnutí o zahájení řízení (37) Komise uvedla, že existují náznaky, že nájemné mohlo být nižší než tržní sazba. To se zakládalo v zásadě na tvrzení v tomto ohledu, které bylo uvedeno v interním dokumentu města Västerås. Komise proto švédské orgány požádala, aby se k těmto údajům a k odhadovanému tržnímu nájemnému vyjádřily. Na základě dostupných údajů však Komise zastávala předběžný názor, že nájemné společnost VFAB zvýhodnilo.

| (179) | Švédsko a společnost VFAB popřely, že by kdykoli mezi roky 2003 a 2010 bylo stanovené nájemné nižší než tržní nájemné. V reakci na žádost o objasnění, která byla uvedena v rozhodnutí o zahájení řízení, uvedly, že se prohlášení v dokumentu, který byl vyhotoven pro zastupitelstvo města Västerås a na nějž se v rozhodnutí o zahájení řízení odkazuje, naznačující, že nájemné je nižší než tržní sazba, nezakládá na číselných údajích ani konkrétních vysvětleních, nýbrž že se jedná o nedoložené tvrzení. Švédsko a společnost VFAB se proto nemohly k jeho podstatě vyjádřit. Švédsko a společnost VFAB naopak tvrdily, že by se tržní nájemné mělo posoudit na základě skutečnosti, že pozemek lze podle příslušných předpisů o územním plánování využívat pouze pro činnosti letiště a vzhledem k velmi nízké ziskovosti této činnosti se stávající nájemné jeví jako nájemné, které je v souladu s trhem. V nájemní smlouvě je mimoto stanoveno, že v případě nových investic bude výše nájemného upravena. |
| --- | --- |

(179)

Švédsko a společnost VFAB popřely, že by kdykoli mezi roky 2003 a 2010 bylo stanovené nájemné nižší než tržní nájemné. V reakci na žádost o objasnění, která byla uvedena v rozhodnutí o zahájení řízení, uvedly, že se prohlášení v dokumentu, který byl vyhotoven pro zastupitelstvo města Västerås a na nějž se v rozhodnutí o zahájení řízení odkazuje, naznačující, že nájemné je nižší než tržní sazba, nezakládá na číselných údajích ani konkrétních vysvětleních, nýbrž že se jedná o nedoložené tvrzení. Švédsko a společnost VFAB se proto nemohly k jeho podstatě vyjádřit. Švédsko a společnost VFAB naopak tvrdily, že by se tržní nájemné mělo posoudit na základě skutečnosti, že pozemek lze podle příslušných předpisů o územním plánování využívat pouze pro činnosti letiště a vzhledem k velmi nízké ziskovosti této činnosti se stávající nájemné jeví jako nájemné, které je v souladu s trhem. V nájemní smlouvě je mimoto stanoveno, že v případě nových investic bude výše nájemného upravena.

| (180) | Švédsko a společnost VFAB každopádně tvrdily, že nájemné stanovuje společnost VFAB sama na základě čistě obchodních důvodů a že Komise neprokázala, že rozhodnutí o stanovení nájemného pro společnost VFAB lze přičíst státu. |
| --- | --- |

(180)

Švédsko a společnost VFAB každopádně tvrdily, že nájemné stanovuje společnost VFAB sama na základě čistě obchodních důvodů a že Komise neprokázala, že rozhodnutí o stanovení nájemného pro společnost VFAB lze přičíst státu.

| (181) | Komise v této souvislosti bere na vědomí tvrzení Švédska a společnosti VFAB, že na výši nájemného, kterou bylo možno účtovat, měla dopad nízká (ve skutečnosti záporná) ziskovost činnosti letiště Västerås. |
| --- | --- |

(181)

Komise v této souvislosti bere na vědomí tvrzení Švédska a společnosti VFAB, že na výši nájemného, kterou bylo možno účtovat, měla dopad nízká (ve skutečnosti záporná) ziskovost činnosti letiště Västerås.

| (182) | K tomuto bodu se nevyjádřila žádná třetí strana. Formální šetření nepřineslo žádné informace, které by dokládaly, že nájemné hrazené společností VFAB je nižší než nájemné, které by za podobných okolností účtoval soukromý pronajímatel. Tvrzení uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení proto nebylo blíže doloženo. Komise tudíž uvádí, že předběžné náznaky možného zvýhodnění společnosti VFAB nepotvrzují žádné důkazy. Komise nemůže závěr ohledně poskytnutí státní podpory vyvodit na základě nedoložených tvrzení. |
| --- | --- |

(182)

K tomuto bodu se nevyjádřila žádná třetí strana. Formální šetření nepřineslo žádné informace, které by dokládaly, že nájemné hrazené společností VFAB je nižší než nájemné, které by za podobných okolností účtoval soukromý pronajímatel. Tvrzení uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení proto nebylo blíže doloženo. Komise tudíž uvádí, že předběžné náznaky možného zvýhodnění společnosti VFAB nepotvrzují žádné důkazy. Komise nemůže závěr ohledně poskytnutí státní podpory vyvodit na základě nedoložených tvrzení.

| (183) | Komise proto uvádí, že opatření č. 2, tj. nájemné, které společnost VFAB hradila společnosti Västerås Flygfastigheter AB za využívání letištní infrastruktury, nepředstavuje státní podporu. |
| --- | --- |

(183)

Komise proto uvádí, že opatření č. 2, tj. nájemné, které společnost VFAB hradila společnosti Västerås Flygfastigheter AB za využívání letištní infrastruktury, nepředstavuje státní podporu.

7.3.   OPATŘENÍ Č. 3: PROVOZNÍ PODPORA POSKYTOVANÁ V RÁMCI REŽIMU PODPORY MÍSTNÍCH LETIŠŤ V OBDOBÍ 2001 AŽ 2010

| (184) | Švédské orgány podaly vysvětlení týkající se podpory, kterou stát poskytoval v rámci režimu podpory místních letišť v období, jehož se šetření týká, tj. od roku 2001 do roku 2010. V roce 2011 byl režim dále pozměněn (38). |
| --- | --- |

(184)

Švédské orgány podaly vysvětlení týkající se podpory, kterou stát poskytoval v rámci režimu podpory místních letišť v období, jehož se šetření týká, tj. od roku 2001 do roku 2010. V roce 2011 byl režim dále pozměněn (38).

| (185) | Ačkoli se právní základ režimu v příslušném období do jisté míry lišil, základní znaky režimu se nezměnily. Od roku 2007 bylo právním základem režimu nařízení (2006:1577) o provozní podpoře nestátních letišť. V roce 2005 činil celkový rozpočet podpory 103 milionů SEK a tato částka byla poskytnuta 22 letištím ve Švédsku. Během období, kdy stát vlastnil prostřednictvím společnosti LFH Holding ve společnosti VFAB 40 % podíl, se provozní podpora v souladu s tím snížila o 40 %. |
| --- | --- |

(185)

Ačkoli se právní základ režimu v příslušném období do jisté míry lišil, základní znaky režimu se nezměnily. Od roku 2007 bylo právním základem režimu nařízení (2006:1577) o provozní podpoře nestátních letišť. V roce 2005 činil celkový rozpočet podpory 103 milionů SEK a tato částka byla poskytnuta 22 letištím ve Švédsku. Během období, kdy stát vlastnil prostřednictvím společnosti LFH Holding ve společnosti VFAB 40 % podíl, se provozní podpora v souladu s tím snížila o 40 %.

| (186) | Cílem režimu byla podpora regionálního rozvoje a propojenosti regionů na základě celkové odpovědnosti vlády za vnitrostátní dopravní síť, a zejména za infrastrukturu pro leteckou dopravu. |
| --- | --- |

(186)

Cílem režimu byla podpora regionálního rozvoje a propojenosti regionů na základě celkové odpovědnosti vlády za vnitrostátní dopravní síť, a zejména za infrastrukturu pro leteckou dopravu.

| (187) | Způsobilá pro podporu byla všechna letiště s pravidelnou leteckou dopravou bez ohledu na formu vlastnictví (při posuzování potřeby podpory se však měly zohlednit cíle v oblasti regionálního rozvoje, a to s ohledem na vzdálenost ke třem největším letištím v zemi). Letiště však nebylo pro podporu způsobilé, jakmile dosáhlo objemu přepravy (obvykle 300 000 cestujících ročně), při němž mělo dobré vyhlídky na ziskovost. Od 1. ledna 2007 byla způsobilost dále omezena, jelikož z režimu byla vyloučena letiště, z nichž byl Stockholm v dosahu nejvýše dvou hodin jízdy prostředky veřejné pozemní dopravy. |
| --- | --- |

(187)

Způsobilá pro podporu byla všechna letiště s pravidelnou leteckou dopravou bez ohledu na formu vlastnictví (při posuzování potřeby podpory se však měly zohlednit cíle v oblasti regionálního rozvoje, a to s ohledem na vzdálenost ke třem největším letištím v zemi). Letiště však nebylo pro podporu způsobilé, jakmile dosáhlo objemu přepravy (obvykle 300 000 cestujících ročně), při němž mělo dobré vyhlídky na ziskovost. Od 1. ledna 2007 byla způsobilost dále omezena, jelikož z režimu byla vyloučena letiště, z nichž byl Stockholm v dosahu nejvýše dvou hodin jízdy prostředky veřejné pozemní dopravy.

| (188) | Co se týká intenzity podpory, podpora pro jednotlivé letiště nesměla přesáhnout provozní ztráty letiště. Švédsko mimoto objasnilo, že původní záměr byl takový, že by podpora měla pokrýt v průměru 75 % provozních ztrát, v praxi však jen ojediněle překročila 50 %. |
| --- | --- |

(188)

Co se týká intenzity podpory, podpora pro jednotlivé letiště nesměla přesáhnout provozní ztráty letiště. Švédsko mimoto objasnilo, že původní záměr byl takový, že by podpora měla pokrýt v průměru 75 % provozních ztrát, v praxi však jen ojediněle překročila 50 %.

| (189) | Posledním rokem, v němž byla v rámci režimu vyplacena podpora letišti Västerås, byl rok 2006. |
| --- | --- |

(189)

Posledním rokem, v němž byla v rámci režimu vyplacena podpora letišti Västerås, byl rok 2006.

7.3.1.   Existence podpory

| (190) | Švédsko připouští, že režim představuje státní podporu. Komise stejně jako v rozhodnutí o zahájení řízení uvádí, že jsou splněna kritéria stanovená v článku 107 SFEU. |
| --- | --- |

(190)

Švédsko připouští, že režim představuje státní podporu. Komise stejně jako v rozhodnutí o zahájení řízení uvádí, že jsou splněna kritéria stanovená v článku 107 SFEU.

| (191) | Režim je jednoznačně financován ze státních prostředků, jelikož byl financován především ze souhrnného rozpočtu a v menší míře z rozpočtu Švédského úřadu pro civilní letectví, což je orgán ústřední vlády zřízený podle zákona. Podporu lze rovněž přičíst státu, jelikož režim spravovaly postupně Švédský úřad pro civilní letectví (1999 až 2005), Úřad pro civilní letectví (2005 až 2010) a jeho nástupce, Švédská dopravní správa (od roku 2010). Ve všech případech se jedná o orgány veřejné moci zřízené a upravené právními předpisy. |
| --- | --- |

(191)

Režim je jednoznačně financován ze státních prostředků, jelikož byl financován především ze souhrnného rozpočtu a v menší míře z rozpočtu Švédského úřadu pro civilní letectví, což je orgán ústřední vlády zřízený podle zákona. Podporu lze rovněž přičíst státu, jelikož režim spravovaly postupně Švédský úřad pro civilní letectví (1999 až 2005), Úřad pro civilní letectví (2005 až 2010) a jeho nástupce, Švédská dopravní správa (od roku 2010). Ve všech případech se jedná o orgány veřejné moci zřízené a upravené právními předpisy.

| (192) | Režim jednoznačně příjemce zvýhodňuje, jelikož je osvobozuje od provozních ztrát, jež by jinak museli nést v rámci hospodářské činnosti. Podpora, která je poskytována ve formě dotací, není státem udělována s vyhlídkou na návratnost finančních prostředků. Tato výhoda je selektivní, jelikož je poskytnuta pouze letištím, která nevlastní ústřední vláda a která splňují kritéria způsobilosti. Výhoda může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy, jelikož letiště v Unii spolu vzájemně soutěží. |
| --- | --- |

(192)

Režim jednoznačně příjemce zvýhodňuje, jelikož je osvobozuje od provozních ztrát, jež by jinak museli nést v rámci hospodářské činnosti. Podpora, která je poskytována ve formě dotací, není státem udělována s vyhlídkou na návratnost finančních prostředků. Tato výhoda je selektivní, jelikož je poskytnuta pouze letištím, která nevlastní ústřední vláda a která splňují kritéria způsobilosti. Výhoda může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy, jelikož letiště v Unii spolu vzájemně soutěží.

7.3.2.   Zákonnost podpory

| (193) | Podle čl. 108 odst. 3 SFEU musí členské státy informovat o svých záměrech poskytnout nebo upravit podpory a nesmí provést zamýšlená opatření, dokud není v tomto řízení přijato konečné rozhodnutí. |
| --- | --- |

(193)

Podle čl. 108 odst. 3 SFEU musí členské státy informovat o svých záměrech poskytnout nebo upravit podpory a nesmí provést zamýšlená opatření, dokud není v tomto řízení přijato konečné rozhodnutí.

| (194) | Jelikož financování již bylo poskytnuto, má Komise za to, že Švédsko nedodrželo zákaz stanovený v čl. 108 odst. 3 SFEU. Režim je proto protiprávní, jelikož nebyl Komisi oznámen. |
| --- | --- |

(194)

Jelikož financování již bylo poskytnuto, má Komise za to, že Švédsko nedodrželo zákaz stanovený v čl. 108 odst. 3 SFEU. Režim je proto protiprávní, jelikož nebyl Komisi oznámen.

7.3.3.   Slučitelnost podpory

| (195) | Jak je objasněno v 137. až 141. bodě odůvodnění, na projednávané případy protiprávních provozních podpor poskytnutých letištím ještě přede dnem 4. dubna 2014 se použijí ustanovení pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014. |
| --- | --- |

(195)

Jak je objasněno v 137. až 141. bodě odůvodnění, na projednávané případy protiprávních provozních podpor poskytnutých letištím ještě přede dnem 4. dubna 2014 se použijí ustanovení pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

| (196) | Režim představuje podle zásad pokynů provozní podporu, jelikož jeho účelem je pokrytí schodku financování provozních nákladů letišť, tj. schodku mezi příjmy letiště a jeho provozními náklady (39). |
| --- | --- |

(196)

Režim představuje podle zásad pokynů provozní podporu, jelikož jeho účelem je pokrytí schodku financování provozních nákladů letišť, tj. schodku mezi příjmy letiště a jeho provozními náklady (39).

| (197) | Režim, jehož se toto formální šetření týká, byl zaveden přede dnem 4. dubna 2014. |
| --- | --- |

(197)

Režim, jehož se toto formální šetření týká, byl zaveden přede dnem 4. dubna 2014.

| (198) | Komise proto slučitelnost opatření č. 3 posoudí podle ustanovení týkajících se slučitelnosti provozní podpory, která jsou obsažena v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014, jak je podrobněji objasněno v 147. až 154. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(198)

Komise proto slučitelnost opatření č. 3 posoudí podle ustanovení týkajících se slučitelnosti provozní podpory, která jsou obsažena v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014, jak je podrobněji objasněno v 147. až 154. bodě odůvodnění.

7.3.3.1.   Příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu

| (199) | Cílem režimu bylo podporovat regionální rozvoj a propojení regionů na základě celkové odpovědnosti vlády za vnitrostátní dopravní síť, a zejména za infrastrukturu pro leteckou dopravu. |
| --- | --- |

(199)

Cílem režimu bylo podporovat regionální rozvoj a propojení regionů na základě celkové odpovědnosti vlády za vnitrostátní dopravní síť, a zejména za infrastrukturu pro leteckou dopravu.

| (200) | Režim omezil riziko duplikace na minimum tím, že se zaměřoval na malá letiště v oblastech s nedostatečným propojením. Režim mimoto výslovně vylučoval letiště nacházející se v blízkosti největších letišť v zemi (Arlanda, Landvetter a Sturup). |
| --- | --- |

(200)

Režim omezil riziko duplikace na minimum tím, že se zaměřoval na malá letiště v oblastech s nedostatečným propojením. Režim mimoto výslovně vylučoval letiště nacházející se v blízkosti největších letišť v zemi (Arlanda, Landvetter a Sturup).

| (201) | Riziko duplikace v ojedinělých případech, kdy se dvě letiště využívající podporu nacházela blíže než orientační vzdálenosti uvedené v bodě 136 pokynů, zmírňuje rovněž velikost země, nízká hustota obyvatelstva a často obtížné podmínky jízdy. Komise proto vyvozuje závěr, že režim přispěl k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu. |
| --- | --- |

(201)

Riziko duplikace v ojedinělých případech, kdy se dvě letiště využívající podporu nacházela blíže než orientační vzdálenosti uvedené v bodě 136 pokynů, zmírňuje rovněž velikost země, nízká hustota obyvatelstva a často obtížné podmínky jízdy. Komise proto vyvozuje závěr, že režim přispěl k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu.

7.3.3.2.   Potřeba státního zásahu

| (202) | Jak bylo objasněno výše, letiště přestala být v rámci režimu způsobilá, pokud se usuzovalo, že mají přiměřené vyhlídky na ziskovost, což bylo obvykle při dosažení objemu přepravy přibližně 300 000 cestujících ročně. To představuje konzervativní přístup, který zajišťuje, aby byla podpora udělena pouze v případě, je-li zásah státu nezbytný k zajištění provozování letiště. |
| --- | --- |

(202)

Jak bylo objasněno výše, letiště přestala být v rámci režimu způsobilá, pokud se usuzovalo, že mají přiměřené vyhlídky na ziskovost, což bylo obvykle při dosažení objemu přepravy přibližně 300 000 cestujících ročně. To představuje konzervativní přístup, který zajišťuje, aby byla podpora udělena pouze v případě, je-li zásah státu nezbytný k zajištění provozování letiště.

| (203) | Komise se domnívá, že za současných tržních podmínek nejsou letiště, která odbaví až 200 000 cestujících ročně, zřejmě schopna pokrýt velkou část svých provozních nákladů a letiště s ročním objemem přepravy 200 000 až 700 000 cestujících zřejmě nejsou schopna pokrýt podstatnou část svých provozních nákladů. |
| --- | --- |

(203)

Komise se domnívá, že za současných tržních podmínek nejsou letiště, která odbaví až 200 000 cestujících ročně, zřejmě schopna pokrýt velkou část svých provozních nákladů a letiště s ročním objemem přepravy 200 000 až 700 000 cestujících zřejmě nejsou schopna pokrýt podstatnou část svých provozních nákladů.

| (204) | Při použití těchto kategorií na letiště, na něž se režim vztahoval, Komise uvádí následující. |
| --- | --- |

(204)

Při použití těchto kategorií na letiště, na něž se režim vztahoval, Komise uvádí následující.

| (205) | Naprostá většina letišť, která využívala opatření č. 3, patří k velmi malým letištím. Z celkem 29 letišť, která někdy mezi roky 1999 a 2007 obdržela podporu, jich 24 odbavilo (nanejvýš) méně než 200 000 cestujících ročně. Z těchto letišť odbavilo 21 letišť méně než 100 000 cestujících ročně a 16 letišť méně než 50 000 cestujících ročně. |
| --- | --- |

(205)

Naprostá většina letišť, která využívala opatření č. 3, patří k velmi malým letištím. Z celkem 29 letišť, která někdy mezi roky 1999 a 2007 obdržela podporu, jich 24 odbavilo (nanejvýš) méně než 200 000 cestujících ročně. Z těchto letišť odbavilo 21 letišť méně než 100 000 cestujících ročně a 16 letišť méně než 50 000 cestujících ročně.

| (206) | Pouze tři letiště (Kristianstad, Västerås a Växjö) odbavila v daném období maximálně více než 200 000 cestujících, avšak méně než 300 000 cestujících (nejnižší počet v daném období však činil 62 639, 107 565 resp. 154 755 cestujících). Jak je uvedeno výše, letiště Västerås neobdrželo od roku 2006 v rámci opatření č. 3 žádnou podporu. |
| --- | --- |

(206)

Pouze tři letiště (Kristianstad, Västerås a Växjö) odbavila v daném období maximálně více než 200 000 cestujících, avšak méně než 300 000 cestujících (nejnižší počet v daném období však činil 62 639, 107 565 resp. 154 755 cestujících). Jak je uvedeno výše, letiště Västerås neobdrželo od roku 2006 v rámci opatření č. 3 žádnou podporu.

| (207) | Ze dvou zbývajících letišť bylo v daném období největším letištěm letiště Skavsta (maximální počet 1 994 512 cestujících, minimální počet 240 233 cestujících). Toto letiště však nedostávalo podporu od roku 2004, kdy poprvé překročilo objem přepravy 1 000 000 cestujících (40). Letiště Göteborg (maximální počet 743 892 cestujících, minimální počet 2 972 cestujících) obdrželo podporu pouze v roce 2003 (304 095 cestujících) a v roce 2004 (433 935 cestujících) (41). |
| --- | --- |

(207)

Ze dvou zbývajících letišť bylo v daném období největším letištěm letiště Skavsta (maximální počet 1 994 512 cestujících, minimální počet 240 233 cestujících). Toto letiště však nedostávalo podporu od roku 2004, kdy poprvé překročilo objem přepravy 1 000 000 cestujících (40). Letiště Göteborg (maximální počet 743 892 cestujících, minimální počet 2 972 cestujících) obdrželo podporu pouze v roce 2003 (304 095 cestujících) a v roce 2004 (433 935 cestujících) (41).

| (208) | Na tomto základě se Komise domnívá, že podpora v rámci režimu podpory místních letišť byla poskytována v případě, bylo-li to nutné k dosažení cíle společného zájmu. |
| --- | --- |

(208)

Na tomto základě se Komise domnívá, že podpora v rámci režimu podpory místních letišť byla poskytována v případě, bylo-li to nutné k dosažení cíle společného zájmu.

7.3.3.3.   Vhodnost (bod 120 pokynů)

| (209) | Provozní podpora je vhodným nástrojem k řešení problémů letišť, jichž se režim týkal, tj. jejich neschopnosti financovat své činnosti. |
| --- | --- |

(209)

Provozní podpora je vhodným nástrojem k řešení problémů letišť, jichž se režim týkal, tj. jejich neschopnosti financovat své činnosti.

7.3.3.4.   Motivační účinek (bod 124 pokynů)

| (210) | Jak bylo uvedeno výše, vzhledem k objemu přepravy a kritériím způsobilosti v rámci režimu je velmi nepravděpodobné, že letiště, jichž se režim týkal, mohla financovat své činnosti sama, a tudíž zachovat potřebnou úroveň činnosti bez podpory. Režim proto má motivační účinek. |
| --- | --- |

(210)

Jak bylo uvedeno výše, vzhledem k objemu přepravy a kritériím způsobilosti v rámci režimu je velmi nepravděpodobné, že letiště, jichž se režim týkal, mohla financovat své činnosti sama, a tudíž zachovat potřebnou úroveň činnosti bez podpory. Režim proto má motivační účinek.

7.3.3.5.   Přiměřenost (bod 125 pokynů)

| (211) | Podpora byla omezena na nezbytné minimum, jelikož nikdy nepřesáhla schodek financování provozních nákladů (a v průměru jen ojediněle překročila 75 % schodku financování). |
| --- | --- |

(211)

Podpora byla omezena na nezbytné minimum, jelikož nikdy nepřesáhla schodek financování provozních nákladů (a v průměru jen ojediněle překročila 75 % schodku financování).

7.3.3.6.   Zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod (bod 131 pokynů)

| (212) | Letiště, jichž se opatření č. 3 týká, jsou obvykle malá nebo velmi malá, jsou rozptýlena po celé zemi a podle kontinentálních evropských měřítek mají velké spádové oblasti. |
| --- | --- |

(212)

Letiště, jichž se opatření č. 3 týká, jsou obvykle malá nebo velmi malá, jsou rozptýlena po celé zemi a podle kontinentálních evropských měřítek mají velké spádové oblasti.

| (213) | Jak bylo uvedeno výše, zásady režimu vylučovaly letiště nacházející se v blízkosti největších letišť v zemi (letiště Arlanda ve Stockholmu, letiště Landvetter v Göteborgu a letiště Skurup blízko Malmö), což snižuje možné překrývání. |
| --- | --- |

(213)

Jak bylo uvedeno výše, zásady režimu vylučovaly letiště nacházející se v blízkosti největších letišť v zemi (letiště Arlanda ve Stockholmu, letiště Landvetter v Göteborgu a letiště Skurup blízko Malmö), což snižuje možné překrývání.

| (214) | Ačkoli v několika málo případech se některá letiště, na něž se režim vztahoval, mohla nacházet blíže, než jsou orientační kritéria vzdálenosti uvedená v bodě 136, Komise připomíná, že tato letiště jsou velmi malá, a narušení hospodářské soutěže je proto pravděpodobně velmi omezené. |
| --- | --- |

(214)

Ačkoli v několika málo případech se některá letiště, na něž se režim vztahoval, mohla nacházet blíže, než jsou orientační kritéria vzdálenosti uvedená v bodě 136, Komise připomíná, že tato letiště jsou velmi malá, a narušení hospodářské soutěže je proto pravděpodobně velmi omezené.

7.3.4.   Závěr

| (215) | Z výše uvedených důvodů se Komise domnívá, že podpora poskytovaná v rámci režimu podpory místních letišť v období od roku 2000 do roku 2010 byla slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. |
| --- | --- |

(215)

Z výše uvedených důvodů se Komise domnívá, že podpora poskytovaná v rámci režimu podpory místních letišť v období od roku 2000 do roku 2010 byla slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.

7.4.   ÚDAJNÁ PODPORA SPOLEČNOSTÍ RYANAIR A AMS

7.4.1.   Existence podpory

7.4.1.1.   Hospodářská činnost a pojem podnik

| (216) | Poskytováním služeb letecké dopravy vykonávají letecké společnosti hospodářskou činnost, a představují tudíž podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Je proto třeba analyzovat, zda dohody mezi leteckými společnostmi a dotyčným letištěm poskytly v případě, že je lze přičíst státu a zahrnují převod státních prostředků, těmto společnostem hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(216)

Poskytováním služeb letecké dopravy vykonávají letecké společnosti hospodářskou činnost, a představují tudíž podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Je proto třeba analyzovat, zda dohody mezi leteckými společnostmi a dotyčným letištěm poskytly v případě, že je lze přičíst státu a zahrnují převod státních prostředků, těmto společnostem hospodářskou výhodu.

7.4.1.2.   Státní prostředky a přičitatelnost státu

| (217) | Ve výše zmíněném rozsudku ve věci Stardust Marine Soudní dvůr konstatoval, že zdroje podniku soukromého práva, který je většinově ve veřejném vlastnictví, představují státní prostředky. |
| --- | --- |

(217)

Ve výše zmíněném rozsudku ve věci Stardust Marine Soudní dvůr konstatoval, že zdroje podniku soukromého práva, který je většinově ve veřejném vlastnictví, představují státní prostředky.

| (218) | Co se týká přičitatelnosti, Soudní dvůr v rozsudku ve věci Stardust Marine dále uvedl, že skutečnost, že stát nebo státní subjekt je jediným nebo většinovým akcionářem podniku, nepostačuje k vyvození závěru, že převod prostředků ze strany tohoto podniku lze přičíst veřejným akcionářům. Podle Soudního dvora nelze ani v případě, že stát může kontrolovat veřejný podnik a vykonávat rozhodující vliv na jeho činnost, automaticky předpokládat, že tuto kontrolu v konkrétním případě skutečně vykonává, jelikož veřejný podnik může v závislosti na míře samostatnosti, kterou mu stát ponechal, jednat s větší či menší nezávislostí. |
| --- | --- |

(218)

Co se týká přičitatelnosti, Soudní dvůr v rozsudku ve věci Stardust Marine dále uvedl, že skutečnost, že stát nebo státní subjekt je jediným nebo většinovým akcionářem podniku, nepostačuje k vyvození závěru, že převod prostředků ze strany tohoto podniku lze přičíst veřejným akcionářům. Podle Soudního dvora nelze ani v případě, že stát může kontrolovat veřejný podnik a vykonávat rozhodující vliv na jeho činnost, automaticky předpokládat, že tuto kontrolu v konkrétním případě skutečně vykonává, jelikož veřejný podnik může v závislosti na míře samostatnosti, kterou mu stát ponechal, jednat s větší či menší nezávislostí.

| (219) | Podle Soudního dvora jsou možné ukazatele, od nichž lze odvodit přičitatelnost státu, tyto:






  (a) | fakt, že dotyčný subjekt nemohl přijmout sporné rozhodnutí, aniž by zohlednil požadavky orgánů veřejné moci; |
| --- | --- | --- |

(219)

Podle Soudního dvora jsou možné ukazatele, od nichž lze odvodit přičitatelnost státu, tyto:

(a)

fakt, že dotyčný subjekt nemohl přijmout sporné rozhodnutí, aniž by zohlednil požadavky orgánů veřejné moci;

| (b) | skutečnost, že podnik musel zohlednit směrnice vydané vládními orgány; |
| --- | --- |

(b)

skutečnost, že podnik musel zohlednit směrnice vydané vládními orgány;

| (c) | začlenění veřejného podniku do struktur veřejné správy; |
| --- | --- |

(c)

začlenění veřejného podniku do struktur veřejné správy;

| (d) | povaha činností podniku a jejich výkon na trhu v rámci běžných podmínek hospodářské soutěže se soukromými subjekty; |
| --- | --- |

(d)

povaha činností podniku a jejich výkon na trhu v rámci běžných podmínek hospodářské soutěže se soukromými subjekty;

| (e) | právní postavení podniku; |
| --- | --- |

(e)

právní postavení podniku;

| (f) | intenzita dohledu vykonávaného orgány veřejné moci nad vedením podniku a |
| --- | --- |

(f)

intenzita dohledu vykonávaného orgány veřejné moci nad vedením podniku a

| (g) | jakýkoliv jiný ukazatel, který by svědčil o účasti orgánů veřejné moci na přijetí dotyčného opatření nebo o nepravděpodobnosti toho, že se přijetí neúčastnily, s ohledem na rozsah tohoto opatření, jeho obsah nebo podmínky. |
| --- | --- |

(g)

jakýkoliv jiný ukazatel, který by svědčil o účasti orgánů veřejné moci na přijetí dotyčného opatření nebo o nepravděpodobnosti toho, že se přijetí neúčastnily, s ohledem na rozsah tohoto opatření, jeho obsah nebo podmínky.

7.4.1.3.   Státní prostředky

| (220) | V celém období, jehož se toto rozhodnutí týká, byla společnost VFAB plně ve vlastnictví státu a vlastnilo ji zcela město Västerås, nebo společně město Västerås a společnost LFV Holding, dceřiná společnost Švédského úřadu pro civilní letectví, tj. veřejného subjektu. Lze předpokládat, že stát jakožto jediný akcionář společnosti VFAB, který zároveň jmenoval její představenstvo, společnost VFAB zcela ovládal a kontroloval její prostředky. Výhoda poskytnutá z prostředků společnosti VFAB je proto poskytnuta ze státních prostředků. |
| --- | --- |

(220)

V celém období, jehož se toto rozhodnutí týká, byla společnost VFAB plně ve vlastnictví státu a vlastnilo ji zcela město Västerås, nebo společně město Västerås a společnost LFV Holding, dceřiná společnost Švédského úřadu pro civilní letectví, tj. veřejného subjektu. Lze předpokládat, že stát jakožto jediný akcionář společnosti VFAB, který zároveň jmenoval její představenstvo, společnost VFAB zcela ovládal a kontroloval její prostředky. Výhoda poskytnutá z prostředků společnosti VFAB je proto poskytnuta ze státních prostředků.

7.4.1.4.   Přičitatelnost

| (221) | Komise za prvé uvádí, že podle stanov společnosti VFAB je účelem podniku uspokojovat potřeby regionu v oblasti letecké dopravy v souladu se zásadami veřejného práva, které se vztahují na činnosti místní správy. Obecný účel společnosti tudíž odkazuje na cíle obecného zájmu, jež obvykle sledují orgány veřejné moci, a na zvláštní právní předpisy vztahující se na místní správy. Představenstvo společnosti VFAB mimoto jmenuje město Västerås (spolu se společností LFV Holding v době, kdy byla tato akcionářem) (42). |
| --- | --- |

(221)

Komise za prvé uvádí, že podle stanov společnosti VFAB je účelem podniku uspokojovat potřeby regionu v oblasti letecké dopravy v souladu se zásadami veřejného práva, které se vztahují na činnosti místní správy. Obecný účel společnosti tudíž odkazuje na cíle obecného zájmu, jež obvykle sledují orgány veřejné moci, a na zvláštní právní předpisy vztahující se na místní správy. Představenstvo společnosti VFAB mimoto jmenuje město Västerås (spolu se společností LFV Holding v době, kdy byla tato akcionářem) (42).

| (222) | Rozhodnutí o pověření výkonného ředitele společnosti VFAB uzavřením původní dohody z roku 2001 se společností Ryanair přijalo představenstvo, které tvořili řádní členové jmenovaní městem Västerås (43). |
| --- | --- |

(222)

Rozhodnutí o pověření výkonného ředitele společnosti VFAB uzavřením původní dohody z roku 2001 se společností Ryanair přijalo představenstvo, které tvořili řádní členové jmenovaní městem Västerås (43).

| (223) | Podle stanov musí mimoto podnik předložit všechna důležitá operativní rozhodnutí k posouzení městskému zastupitelstvu. |
| --- | --- |

(223)

Podle stanov musí mimoto podnik předložit všechna důležitá operativní rozhodnutí k posouzení městskému zastupitelstvu.

| (224) | Z dokumentů, které byly předloženy během formálního šetření, je zřejmé, že se město Västerås přímo podílelo na důležitých obchodních rozhodnutích. Z důkazů vyplývá, že v roce 2006, kdy měla skončit platnost dohody o úhradě nákladů uzavřená se společností LFV Holding, jednalo městské zastupitelstvo o budoucí obchodní strategii společnosti VFAB a přijalo jednoznačné rozhodnutí o obchodní strategii, kterou má podnik sledovat v období do roku 2011. Orgán veřejné moci se tudíž přímo podílel na navrhování obchodní strategie provozovatele letiště, a je třeba mít za to, že se účastnil i rozhodnutí, která společnost přijala při provádění této strategie. |
| --- | --- |

(224)

Z dokumentů, které byly předloženy během formálního šetření, je zřejmé, že se město Västerås přímo podílelo na důležitých obchodních rozhodnutích. Z důkazů vyplývá, že v roce 2006, kdy měla skončit platnost dohody o úhradě nákladů uzavřená se společností LFV Holding, jednalo městské zastupitelstvo o budoucí obchodní strategii společnosti VFAB a přijalo jednoznačné rozhodnutí o obchodní strategii, kterou má podnik sledovat v období do roku 2011. Orgán veřejné moci se tudíž přímo podílel na navrhování obchodní strategie provozovatele letiště, a je třeba mít za to, že se účastnil i rozhodnutí, která společnost přijala při provádění této strategie.

| (225) | Na základě těchto prvků je nutno mít za to, že se stát (jak se zdá) podílel na obchodních rozhodnutích společnosti VFAB, což je společnost, která nemůže navrhnout svou tržní strategii bez ohledu na formální či neformální směrnice vydané orgánem veřejné moci. Komise podotýká, že Švédsko přičitatelnost státu nepopřelo, domnívá se tudíž, že obchodní ujednání, která společnost VFAB uzavřela se společnostmi Ryanair a AMS v rámci opatření č. 4 a 5, jsou přičitatelná státu. |
| --- | --- |

(225)

Na základě těchto prvků je nutno mít za to, že se stát (jak se zdá) podílel na obchodních rozhodnutích společnosti VFAB, což je společnost, která nemůže navrhnout svou tržní strategii bez ohledu na formální či neformální směrnice vydané orgánem veřejné moci. Komise podotýká, že Švédsko přičitatelnost státu nepopřelo, domnívá se tudíž, že obchodní ujednání, která společnost VFAB uzavřela se společnostmi Ryanair a AMS v rámci opatření č. 4 a 5, jsou přičitatelná státu.

7.4.1.5.   Hospodářská výhoda

| (226) | Za účelem posouzení, zda dohoda mezi letištěm ve veřejném vlastnictví a leteckou společností poskytuje této společnosti hospodářskou výhodu, je nutno analyzovat, zda je tato dohoda v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu. Při použití kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu na dohodu mezi letištěm a leteckou společností je třeba posoudit, zda by ke dni uzavření dohody obezřetný, tržně jednající hospodářský subjekt očekával, že tato dohoda povede k vyššímu zisku, než jakého by bylo jinak dosaženo. Tento vyšší zisk je vyčíslen rozdílem mezi inkrementálními příjmy, jež mají být podle očekávání vytvořeny na základě smlouvy (tj. rozdíl mezi příjmy, jichž by bylo dosaženo, pokud by byla smlouva uzavřena, a příjmy, jichž by bylo dosaženo, pokud by žádná smlouva neexistovala) a inkrementálními náklady vyplývajícími pravděpodobně ze smlouvy (tj. rozdíl mezi náklady, které by vznikly, pokud by byla smlouva uzavřena, a náklady, které by vznikly, pokud by žádná smlouva neexistovala), přičemž výsledné peněžní toky jsou diskontovány pomocí příslušné diskontní sazby. Při posuzování ujednání mezi letištěm a leteckou společností zohlední Komise i míru, do jaké lze posuzovaná ujednání považovat za součást naplňování celkové strategie letiště, která má alespoň v dlouhodobém horizontu vést k dosažení ziskovosti (bod 66 pokynů). |
| --- | --- |

(226)

Za účelem posouzení, zda dohoda mezi letištěm ve veřejném vlastnictví a leteckou společností poskytuje této společnosti hospodářskou výhodu, je nutno analyzovat, zda je tato dohoda v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu. Při použití kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu na dohodu mezi letištěm a leteckou společností je třeba posoudit, zda by ke dni uzavření dohody obezřetný, tržně jednající hospodářský subjekt očekával, že tato dohoda povede k vyššímu zisku, než jakého by bylo jinak dosaženo. Tento vyšší zisk je vyčíslen rozdílem mezi inkrementálními příjmy, jež mají být podle očekávání vytvořeny na základě smlouvy (tj. rozdíl mezi příjmy, jichž by bylo dosaženo, pokud by byla smlouva uzavřena, a příjmy, jichž by bylo dosaženo, pokud by žádná smlouva neexistovala) a inkrementálními náklady vyplývajícími pravděpodobně ze smlouvy (tj. rozdíl mezi náklady, které by vznikly, pokud by byla smlouva uzavřena, a náklady, které by vznikly, pokud by žádná smlouva neexistovala), přičemž výsledné peněžní toky jsou diskontovány pomocí příslušné diskontní sazby. Při posuzování ujednání mezi letištěm a leteckou společností zohlední Komise i míru, do jaké lze posuzovaná ujednání považovat za součást naplňování celkové strategie letiště, která má alespoň v dlouhodobém horizontu vést k dosažení ziskovosti (bod 66 pokynů).

| (227) | V této analýze je nutno zohlednit veškeré příslušné inkrementální příjmy a náklady související s transakcí. Jednotlivé prvky (slevy z letištních poplatků, marketingové příspěvky, jiné finanční pobídky) nelze posuzovat zvlášť. Jak je uvedeno v rozsudku ve věci Charleroi: „Přitom je nezbytné v rámci použití kritéria soukromého investora posuzovat obchodní transakci jako celek, aby se ověřilo, zda státní entita a entita jí ovládaná se společně chovaly jako hospodárné subjekty v tržním hospodářství. Komise má totiž povinnost při hodnocení sporných opatření zohlednit všechny relevantní skutečnosti a jejich kontext [...].“ |
| --- | --- |

(227)

V této analýze je nutno zohlednit veškeré příslušné inkrementální příjmy a náklady související s transakcí. Jednotlivé prvky (slevy z letištních poplatků, marketingové příspěvky, jiné finanční pobídky) nelze posuzovat zvlášť. Jak je uvedeno v rozsudku ve věci Charleroi: „Přitom je nezbytné v rámci použití kritéria soukromého investora posuzovat obchodní transakci jako celek, aby se ověřilo, zda státní entita a entita jí ovládaná se společně chovaly jako hospodárné subjekty v tržním hospodářství. Komise má totiž povinnost při hodnocení sporných opatření zohlednit všechny relevantní skutečnosti a jejich kontext [...].“

| (228) | Očekávané inkrementální příjmy musí zahrnovat zejména příjmy z letištních poplatků s přihlédnutím ke slevám a další dopravě očekávané na základě smlouvy, jakož i předpokládané příjmy z jiných než leteckých činností, jichž je dosahováno prostřednictvím další dopravy. Očekávané inkrementální náklady musí zahrnovat zejména všechny inkrementální provozní a investiční náklady, které by nevznikly, kdyby nebyla dohoda uzavřena, a rovněž náklady na marketingové příspěvky a další finanční pobídky. |
| --- | --- |

(228)

Očekávané inkrementální příjmy musí zahrnovat zejména příjmy z letištních poplatků s přihlédnutím ke slevám a další dopravě očekávané na základě smlouvy, jakož i předpokládané příjmy z jiných než leteckých činností, jichž je dosahováno prostřednictvím další dopravy. Očekávané inkrementální náklady musí zahrnovat zejména všechny inkrementální provozní a investiční náklady, které by nevznikly, kdyby nebyla dohoda uzavřena, a rovněž náklady na marketingové příspěvky a další finanční pobídky.

| (229) | Komise v této souvislosti rovněž uvádí, že cenová diferenciace (včetně marketingové podpory a jiných pobídek) je běžným obchodním postupem. Politiky diferencovaných cen by však měly být obchodně odůvodněné. |
| --- | --- |

(229)

Komise v této souvislosti rovněž uvádí, že cenová diferenciace (včetně marketingové podpory a jiných pobídek) je běžným obchodním postupem. Politiky diferencovaných cen by však měly být obchodně odůvodněné.

Použití kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu na dotyčné dohody, zejména na dohodu se společností Ryanair

| (230) | Pro účely použití kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu v tomto případě je nejprve vhodné posoudit tyto otázky:






  (a) | Lze pro účely použití kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu marketingovou dohodu a ujednání o letištních poplatcích posoudit společně, nebo je nutné je posoudit zvlášť, jak uvedly společnosti Ryanair a AMS? |
| --- | --- | --- |

(230)

Pro účely použití kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu v tomto případě je nejprve vhodné posoudit tyto otázky:

(a)

Lze pro účely použití kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu marketingovou dohodu a ujednání o letištních poplatcích posoudit společně, nebo je nutné je posoudit zvlášť, jak uvedly společnosti Ryanair a AMS?

| (b) | Je pro účely použití kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu vhodné porovnat ujednání, jichž se formální šetření týká, s letištními poplatky uplatňovanými na jiných letištích? |
| --- | --- |

(b)

Je pro účely použití kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu vhodné porovnat ujednání, jichž se formální šetření týká, s letištními poplatky uplatňovanými na jiných letištích?

| (231) | Komise se bude nejprve zabývat těmito dvěma otázkami a poté použije kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu na opatření č. 4 a 5. |
| --- | --- |

(231)

Komise se bude nejprve zabývat těmito dvěma otázkami a poté použije kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu na opatření č. 4 a 5.

Společné posouzení marketingových dohod a ujednání o letištních poplatcích

| (232) | Komise se domnívá, že oba druhy opatření, jichž se v daném případě formální šetření týká, a to dohodu o letištních službách a marketingové dohody, je nutno posoudit společně jako jedno opatření. Tento přístup se týká dohody o letištních službách, která byla uzavřena mezi společnostmi VFAB a Ryanair, na straně jedné a marketingových dohod mezi společnostmi VFAB a Ryanair a rovněž mezi společnostmi VFAB a AMS na straně druhé. Společnost Ryanair nezpochybnila skutečnost, že marketingovou dohodu, která byla uzavřena přímo mezi společnostmi Ryanair a VFAB, je nutno posoudit společně s dohodou o letištních poplatcích. Obě dohody společně upravují obchodní vztahy mezi společnostmi VFAB a Ryanair. Podle názoru Komise totéž platí pro marketingovou dohodu se společností AMS, a to z níže uvedených důvodů. |
| --- | --- |

(232)

Komise se domnívá, že oba druhy opatření, jichž se v daném případě formální šetření týká, a to dohodu o letištních službách a marketingové dohody, je nutno posoudit společně jako jedno opatření. Tento přístup se týká dohody o letištních službách, která byla uzavřena mezi společnostmi VFAB a Ryanair, na straně jedné a marketingových dohod mezi společnostmi VFAB a Ryanair a rovněž mezi společnostmi VFAB a AMS na straně druhé. Společnost Ryanair nezpochybnila skutečnost, že marketingovou dohodu, která byla uzavřena přímo mezi společnostmi Ryanair a VFAB, je nutno posoudit společně s dohodou o letištních poplatcích. Obě dohody společně upravují obchodní vztahy mezi společnostmi VFAB a Ryanair. Podle názoru Komise totéž platí pro marketingovou dohodu se společností AMS, a to z níže uvedených důvodů.

| (233) | Existuje řada signálů, které naznačují, že tyto smlouvy je nutno posoudit jako jedno opatření, jelikož byly uzavřeny v rámci jedné transakce. |
| --- | --- |

(233)

Existuje řada signálů, které naznačují, že tyto smlouvy je nutno posoudit jako jedno opatření, jelikož byly uzavřeny v rámci jedné transakce.

| (234) | Za prvé, společnost AMS je 100 % dceřinou společností společnosti Ryanair. Marketingovou dohodu podepsal jménem společnosti AMS pan Edward Wilson, který byl v té době ředitelem společnosti AMS a současně ředitelem společnosti Ryanair. Pro účely použití pravidel státní podpory se společnosti AMS a Ryanair považují za jeden podnik v tom smyslu, že společnost AMS jedná jako zprostředkovatel v zájmu společnosti Ryanair a pod její kontrolou. U předmětných dohod to lze odvodit rovněž ze skutečnosti, že se v preambuli marketingové dohody uvádí „[...]www.ryanair.com, internetové stránky irské nízkonákladové letecké společnosti Ryanair“. |
| --- | --- |

(234)

Za prvé, společnost AMS je 100 % dceřinou společností společnosti Ryanair. Marketingovou dohodu podepsal jménem společnosti AMS pan Edward Wilson, který byl v té době ředitelem společnosti AMS a současně ředitelem společnosti Ryanair. Pro účely použití pravidel státní podpory se společnosti AMS a Ryanair považují za jeden podnik v tom smyslu, že společnost AMS jedná jako zprostředkovatel v zájmu společnosti Ryanair a pod její kontrolou. U předmětných dohod to lze odvodit rovněž ze skutečnosti, že se v preambuli marketingové dohody uvádí „[...]www.ryanair.com, internetové stránky irské nízkonákladové letecké společnosti Ryanair“.

| (235) | Ačkoli jsou tyto marketingové dohody uzavřeny jmenovitě mezi společnostmi VFAB a AMS, jedná se jednoznačně o doplňující ujednání k dohodě z roku 2005, tj. dohodě o letištních poplatcích, která byla dne 31. ledna 2005 uzavřena mezi společnostmi VFAB a Ryanair. To jednoznačně prokazuje, že obě strany neoddělovaly dohody o letištních poplatcích od dohody o marketingových službách, nýbrž je považovaly za součást jedné obchodní transakce (Komise rovněž uvádí, že ačkoli byla dvě doplňující ujednání ze dne 1. srpna uzavřena jmenovitě mezi společnostmi VFAB a AMS, byla podepsána jménem společnosti Ryanair Ltd). |
| --- | --- |

(235)

Ačkoli jsou tyto marketingové dohody uzavřeny jmenovitě mezi společnostmi VFAB a AMS, jedná se jednoznačně o doplňující ujednání k dohodě z roku 2005, tj. dohodě o letištních poplatcích, která byla dne 31. ledna 2005 uzavřena mezi společnostmi VFAB a Ryanair. To jednoznačně prokazuje, že obě strany neoddělovaly dohody o letištních poplatcích od dohody o marketingových službách, nýbrž je považovaly za součást jedné obchodní transakce (Komise rovněž uvádí, že ačkoli byla dvě doplňující ujednání ze dne 1. srpna uzavřena jmenovitě mezi společnostmi VFAB a AMS, byla podepsána jménem společnosti Ryanair Ltd).

| (236) | Za druhé, marketingová dohoda z roku 2010 uzavřená se společností AMS v prvním oddíle nazvaném „Účel dohody“ uvádí, že dohoda je „[...]“. Tato formulace stanoví jednoznačnou přímou souvislost mezi dohodou o službách a touto marketingovou dohodou v tom smyslu, že jedna bez druhé by uzavřena nebyla. Marketingová dohoda je založena na uzavření dohody o letištních službách a službách poskytovaných společností Ryanair. V preambuli se dále uvádí, že se společnost VFAB hodlá zaměřit na cestující společnosti Ryanair s cílem propagovat možnosti cestovního ruchu a podnikání v regionu. |
| --- | --- |

(236)

Za druhé, marketingová dohoda z roku 2010 uzavřená se společností AMS v prvním oddíle nazvaném „Účel dohody“ uvádí, že dohoda je „[...]“. Tato formulace stanoví jednoznačnou přímou souvislost mezi dohodou o službách a touto marketingovou dohodou v tom smyslu, že jedna bez druhé by uzavřena nebyla. Marketingová dohoda je založena na uzavření dohody o letištních službách a službách poskytovaných společností Ryanair. V preambuli se dále uvádí, že se společnost VFAB hodlá zaměřit na cestující společnosti Ryanair s cílem propagovat možnosti cestovního ruchu a podnikání v regionu.

| (237) | Za třetí, v marketingové dohodě se v preambuli uvádí, že se společnost VFAB rozhodla „aktivně propagovat u cestujících v mezinárodní letecké dopravě Västmanland a Västerås jako prázdninovou destinaci a rovněž jako atraktivní obchodní centrum“. To naznačuje, že prvořadým a specifickým cílem uzavření marketingové dohody byla propagace konkrétně letiště Västerås (a okolní oblasti Västmanland) u potenciálních zákazníků společnosti Ryanair. |
| --- | --- |

(237)

Za třetí, v marketingové dohodě se v preambuli uvádí, že se společnost VFAB rozhodla „aktivně propagovat u cestujících v mezinárodní letecké dopravě Västmanland a Västerås jako prázdninovou destinaci a rovněž jako atraktivní obchodní centrum“. To naznačuje, že prvořadým a specifickým cílem uzavření marketingové dohody byla propagace konkrétně letiště Västerås (a okolní oblasti Västmanland) u potenciálních zákazníků společnosti Ryanair.

| (238) | Smlouva o marketingových službách, která byla uzavřena mezi společnostmi VFAB a AMS, je tudíž neoddělitelně spojena s dohodami o letištních službách, které podepsaly společnosti Ryanair a VFAB. Výše uvedené úvahy prokazují, že bez dohod o letištních službách by marketingové dohody uzavřeny nebyly. Marketingová dohoda výslovně uvádí, že je založena na dopravním spojení Västerås–Londýn zajišťovaném společností Ryanair, a v zásadě předpokládá marketingové služby zaměřené na propagaci této trasy. |
| --- | --- |

(238)

Smlouva o marketingových službách, která byla uzavřena mezi společnostmi VFAB a AMS, je tudíž neoddělitelně spojena s dohodami o letištních službách, které podepsaly společnosti Ryanair a VFAB. Výše uvedené úvahy prokazují, že bez dohod o letištních službách by marketingové dohody uzavřeny nebyly. Marketingová dohoda výslovně uvádí, že je založena na dopravním spojení Västerås–Londýn zajišťovaném společností Ryanair, a v zásadě předpokládá marketingové služby zaměřené na propagaci této trasy.

| (239) | Z těchto důvodů považuje Komise za vhodné analyzovat ujednání o letištních službách uzavřená mezi společnostmi VFAB a Ryanair a marketingovou dohodu ze dne 1. a 17. srpna 2010 společně za účelem posouzení, zda představují opatření státní podpory, či nikoli. |
| --- | --- |

(239)

Z těchto důvodů považuje Komise za vhodné analyzovat ujednání o letištních službách uzavřená mezi společnostmi VFAB a Ryanair a marketingovou dohodu ze dne 1. a 17. srpna 2010 společně za účelem posouzení, zda představují opatření státní podpory, či nikoli.

Srovnatelnost letiště Västerås s ostatními evropskými letišti

| (240) | Švédsko i společnost Ryanair tvrdily, že posouzení chování tržně jednajícího hospodářského subjektu je nutno provést tak, že se porovnají podmínky obchodních ujednání mezi společností VFAB na straně jedné a společnostmi Ryanair a AMS na straně druhé s podmínkami srovnatelných dohod na jiných letištích. |
| --- | --- |

(240)

Švédsko i společnost Ryanair tvrdily, že posouzení chování tržně jednajícího hospodářského subjektu je nutno provést tak, že se porovnají podmínky obchodních ujednání mezi společností VFAB na straně jedné a společnostmi Ryanair a AMS na straně druhé s podmínkami srovnatelných dohod na jiných letištích.

| (241) | Podle nových pokynů týkajících se uplatňování zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu lze existenci podpory letecké společnosti využívající určité letiště v zásadě vyloučit, pokud cena účtovaná za letištní služby odpovídá tržní ceně, nebo lze analýzou ex ante prokázat, že ujednání mezi letištěm a leteckou společností bude mít kladný inkrementální přínos k zisku letiště. Pokud však jde o první přístup (srovnání s „tržní cenou“), Komise má pochybnosti, zda je v současnosti možné určit příslušnou referenční hodnotu, která by ukázala skutečnou tržní cenu služeb, jež letiště poskytují. Proto se domnívá, že nejvhodnějším kritériem pro posouzení ujednání, která letiště uzavřela s jednotlivými leteckými společnostmi, je analýza inkrementální ziskovosti ex ante. |
| --- | --- |

(241)

Podle nových pokynů týkajících se uplatňování zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu lze existenci podpory letecké společnosti využívající určité letiště v zásadě vyloučit, pokud cena účtovaná za letištní služby odpovídá tržní ceně, nebo lze analýzou ex ante prokázat, že ujednání mezi letištěm a leteckou společností bude mít kladný inkrementální přínos k zisku letiště. Pokud však jde o první přístup (srovnání s „tržní cenou“), Komise má pochybnosti, zda je v současnosti možné určit příslušnou referenční hodnotu, která by ukázala skutečnou tržní cenu služeb, jež letiště poskytují. Proto se domnívá, že nejvhodnějším kritériem pro posouzení ujednání, která letiště uzavřela s jednotlivými leteckými společnostmi, je analýza inkrementální ziskovosti ex ante.

| (242) | Je třeba uvést, že obecně může být použití zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu na základě průměrné ceny na jiných podobných trzích užitečné, pokud lze tuto cenu přiměřeně určit nebo ji odvodit z jiných tržních ukazatelů. V případě letištních služeb však není tato metoda relevantní, jelikož se struktura nákladů a příjmů mezi jednotlivými letišti obvykle velmi liší. Důvodem je skutečnost, že náklady a příjmy závisejí na stupni rozvoje letiště, na počtu leteckých společností, které letiště využívají, na jeho kapacitě, pokud jde o objem osobní přepravy, na stavu infrastruktury a souvisejících investicích, na regulačním rámci, který se může mezi jednotlivými členskými státy lišit, a na dluzích či jiných závazcích, jež letiště přijalo v minulosti. |
| --- | --- |

(242)

Je třeba uvést, že obecně může být použití zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu na základě průměrné ceny na jiných podobných trzích užitečné, pokud lze tuto cenu přiměřeně určit nebo ji odvodit z jiných tržních ukazatelů. V případě letištních služeb však není tato metoda relevantní, jelikož se struktura nákladů a příjmů mezi jednotlivými letišti obvykle velmi liší. Důvodem je skutečnost, že náklady a příjmy závisejí na stupni rozvoje letiště, na počtu leteckých společností, které letiště využívají, na jeho kapacitě, pokud jde o objem osobní přepravy, na stavu infrastruktury a souvisejících investicích, na regulačním rámci, který se může mezi jednotlivými členskými státy lišit, a na dluzích či jiných závazcích, jež letiště přijalo v minulosti.

| (243) | Jak je patrné v daném případě, obchodní vztahy mezi letišti a leteckými společnostmi nejsou založeny vždy výhradně na zveřejněném ceníku poplatků. Tyto obchodní vztahy jsou spíše velmi rozmanité. Zahrnují sdílení rizik s ohledem na osobní přepravu a související obchodní a finanční závazky, běžné systémy pobídek a změnu rozdělení rizik během doby trvání dohod. Jednu transakci proto nelze porovnat s jinou transakcí na základě ceny obrátky nebo ceny stanovené za cestujícího. |
| --- | --- |

(243)

Jak je patrné v daném případě, obchodní vztahy mezi letišti a leteckými společnostmi nejsou založeny vždy výhradně na zveřejněném ceníku poplatků. Tyto obchodní vztahy jsou spíše velmi rozmanité. Zahrnují sdílení rizik s ohledem na osobní přepravu a související obchodní a finanční závazky, běžné systémy pobídek a změnu rozdělení rizik během doby trvání dohod. Jednu transakci proto nelze porovnat s jinou transakcí na základě ceny obrátky nebo ceny stanovené za cestujícího.

| (244) | I za předpokladu, že by na základě přesvědčivé srovnávací analýzy bylo možno zjistit, že „ceny“ v rámci různých transakcí, které jsou předmětem posouzení, odpovídají „tržním cenám“ nebo jsou vyšší než „tržní ceny“ zjištěné prostřednictvím srovnávacího vzorku transakcí, nemohla by Komise vyvodit závěr, že tyto transakce jsou v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, jestliže se ukáže, že v době, kdy byly stanoveny, provozovatel letiště očekával, že vytvoří vyšší inkrementální náklady než inkrementální příjmy. Tržně jednající hospodářský subjekt by neměl pobídku k nabízení zboží nebo služeb za referenční „tržní cenu“, pokud by to vedlo k inkrementální ztrátě. |
| --- | --- |

(244)

I za předpokladu, že by na základě přesvědčivé srovnávací analýzy bylo možno zjistit, že „ceny“ v rámci různých transakcí, které jsou předmětem posouzení, odpovídají „tržním cenám“ nebo jsou vyšší než „tržní ceny“ zjištěné prostřednictvím srovnávacího vzorku transakcí, nemohla by Komise vyvodit závěr, že tyto transakce jsou v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, jestliže se ukáže, že v době, kdy byly stanoveny, provozovatel letiště očekával, že vytvoří vyšší inkrementální náklady než inkrementální příjmy. Tržně jednající hospodářský subjekt by neměl pobídku k nabízení zboží nebo služeb za referenční „tržní cenu“, pokud by to vedlo k inkrementální ztrátě.

| (245) | Za této situace se Komise domnívá, že s přihlédnutím ke všem informacím, které má k dispozici, je pro posouzení, zda obchodní vztahy mezi společnostmi VFAB a Ryanair posledně uvedenou společnost zvýhodnily ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, nejvhodnějším přístupem analýza inkrementální ziskovosti ex ante. |
| --- | --- |

(245)

Za této situace se Komise domnívá, že s přihlédnutím ke všem informacím, které má k dispozici, je pro posouzení, zda obchodní vztahy mezi společnostmi VFAB a Ryanair posledně uvedenou společnost zvýhodnily ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, nejvhodnějším přístupem analýza inkrementální ziskovosti ex ante.

7.4.1.6.   Posouzení inkrementálních nákladů a příjmů

| (246) | K posouzení toho, zda ujednání, které letiště uzavřelo s leteckou společností, splňuje kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu, by se měly spolu s letištními poplatky, po odečtení případných slev, marketingové podpory nebo systémů pobídek, vzít v úvahu i očekávané příjmy z jiných než leteckých činností, které pocházejí z činnosti letecké společnosti. Podobně by měly být zohledněny veškeré očekávané náklady, které letišti v souvislosti s činností letecké společnosti na letišti inkrementálně vznikly. Tyto inkrementální náklady mohou zahrnovat všechny kategorie výdajů nebo investic, jako například inkrementální náklady na personál, na vybavení a na investice vyvolané přítomností letecké společnosti na letišti. Pokud například letiště potřebuje rozšířit nebo postavit nový terminál nebo jiné zařízení především proto, aby uspokojilo potřeby konkrétní letecké společnosti, vezmou se příslušné náklady při výpočtu inkrementálních nákladů v úvahu. Naproti tomu náklady, které by letišti vznikly nezávisle na ujednání s leteckou společností, by pro účely kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu neměly být brány v potaz. |
| --- | --- |

(246)

K posouzení toho, zda ujednání, které letiště uzavřelo s leteckou společností, splňuje kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu, by se měly spolu s letištními poplatky, po odečtení případných slev, marketingové podpory nebo systémů pobídek, vzít v úvahu i očekávané příjmy z jiných než leteckých činností, které pocházejí z činnosti letecké společnosti. Podobně by měly být zohledněny veškeré očekávané náklady, které letišti v souvislosti s činností letecké společnosti na letišti inkrementálně vznikly. Tyto inkrementální náklady mohou zahrnovat všechny kategorie výdajů nebo investic, jako například inkrementální náklady na personál, na vybavení a na investice vyvolané přítomností letecké společnosti na letišti. Pokud například letiště potřebuje rozšířit nebo postavit nový terminál nebo jiné zařízení především proto, aby uspokojilo potřeby konkrétní letecké společnosti, vezmou se příslušné náklady při výpočtu inkrementálních nákladů v úvahu. Naproti tomu náklady, které by letišti vznikly nezávisle na ujednání s leteckou společností, by pro účely kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu neměly být brány v potaz.

| (247) | Letištní infrastruktura musí být mimoto otevřená všem leteckým společnostem a nesmí být vyhrazena pro konkrétní leteckou společnost, aby bylo vyloučeno, že případné zvýhodnění provozovatele letiště ze slučitelné podpory není přeneseno na konkrétní leteckou společnost. |
| --- | --- |

(247)

Letištní infrastruktura musí být mimoto otevřená všem leteckým společnostem a nesmí být vyhrazena pro konkrétní leteckou společnost, aby bylo vyloučeno, že případné zvýhodnění provozovatele letiště ze slučitelné podpory není přeneseno na konkrétní leteckou společnost.

| (248) | V tomto kontextu Komise posoudí, zda ujednání mezi společnostmi VFAB a Ryanair, včetně marketingových dohod se společností AMS, přispěla kladně k inkrementální ziskovosti letiště. Toto posouzení je nutno provést s ohledem na situaci letiště v době, kdy byly dohody se společností Ryanair uzavřeny, a na základě předvídatelného vývoje činnosti v té době. |
| --- | --- |

(248)

V tomto kontextu Komise posoudí, zda ujednání mezi společnostmi VFAB a Ryanair, včetně marketingových dohod se společností AMS, přispěla kladně k inkrementální ziskovosti letiště. Toto posouzení je nutno provést s ohledem na situaci letiště v době, kdy byly dohody se společností Ryanair uzavřeny, a na základě předvídatelného vývoje činnosti v té době.

| (249) | V roce 2001 bylo letiště Västerås letištěm se značně nedostatečným vytížením. V 90. letech minulého století vycházelo z obchodního modelu, podle něhož tradiční letecké společnosti, v zásadě SAS, zajišťovaly pravidelné spoje do vnitrostátních a některých zahraničních destinací, především do Osla a Kodaně, jež byly přitažlivé pro obchodní cestující z regionu Västerås, kteří kladou důraz na rychlé spojení, relativně však nejsou citliví na cenu. V letech 1999 a 2000 zajišťovala například společnost SAS denně čtyři spoje do Kodaně a společnost Skyways zajišťovala tři spoje denně do Göteborgu, tři spoje denně do Malmö a dva lety denně do Kodaně. |
| --- | --- |

(249)

V roce 2001 bylo letiště Västerås letištěm se značně nedostatečným vytížením. V 90. letech minulého století vycházelo z obchodního modelu, podle něhož tradiční letecké společnosti, v zásadě SAS, zajišťovaly pravidelné spoje do vnitrostátních a některých zahraničních destinací, především do Osla a Kodaně, jež byly přitažlivé pro obchodní cestující z regionu Västerås, kteří kladou důraz na rychlé spojení, relativně však nejsou citliví na cenu. V letech 1999 a 2000 zajišťovala například společnost SAS denně čtyři spoje do Kodaně a společnost Skyways zajišťovala tři spoje denně do Göteborgu, tři spoje denně do Malmö a dva lety denně do Kodaně.

| (250) | Tento obchodní model selhal na začátku 21. století, kdy podniky začaly brát více v úvahu náklady, a situace se dále zhoršila v důsledku poklesu letecké dopravy po teroristických útocích dne 11. září 2001. Společnost SAS proto v roce 2002 přestala provozovat lety z letiště Västerås a společnost Skyways, která převzala některé trasy společnosti SAS, letiště Västerås opustila v roce 2004. Tradiční letecké společnosti provozují od té doby na letišti Västerås pouze velmi omezenou činnost, jak ukazuje tabulka 1. |
| --- | --- |

(250)

Tento obchodní model selhal na začátku 21. století, kdy podniky začaly brát více v úvahu náklady, a situace se dále zhoršila v důsledku poklesu letecké dopravy po teroristických útocích dne 11. září 2001. Společnost SAS proto v roce 2002 přestala provozovat lety z letiště Västerås a společnost Skyways, která převzala některé trasy společnosti SAS, letiště Västerås opustila v roce 2004. Tradiční letecké společnosti provozují od té doby na letišti Västerås pouze velmi omezenou činnost, jak ukazuje tabulka 1.

| (251) | V roce 2001 proto letiště Västerås čelilo skutečnosti, že zákazníci z řad tradičních leteckých společností zvažovali omezení svých činností na letišti a nebyli ochotni uzavírat dlouhodobé dohody, které by letišti zajistily stálý dlouhodobý příjem. |
| --- | --- |

(251)

V roce 2001 proto letiště Västerås čelilo skutečnosti, že zákazníci z řad tradičních leteckých společností zvažovali omezení svých činností na letišti a nebyli ochotni uzavírat dlouhodobé dohody, které by letišti zajistily stálý dlouhodobý příjem.

| (252) | V roce 2001 vykazovalo letiště Västerås velmi nízkou míru využití. Dostupná maximální kapacita se odhadovala přibližně na 950 000 odlétajících cestujících ročně, zatímco skutečný počet činil 93 487 cestujících, tj. méně než 10 %. |
| --- | --- |

(252)

V roce 2001 vykazovalo letiště Västerås velmi nízkou míru využití. Dostupná maximální kapacita se odhadovala přibližně na 950 000 odlétajících cestujících ročně, zatímco skutečný počet činil 93 487 cestujících, tj. méně než 10 %.

| (253) | Letiště současně vykazovalo vysoké fixní náklady, z nichž většinu bylo podle údajů předložených Švédskem možno přičíst činnosti nesouvisející s leteckými společnostmi, na niž v letech 2000 až 2010 připadalo 72 % až 92 % objemu přepravy na letišti (44). Naopak činnost komerčních leteckých společností vždy inkrementálně přispívala k ziskovosti letiště. |
| --- | --- |

(253)

Letiště současně vykazovalo vysoké fixní náklady, z nichž většinu bylo podle údajů předložených Švédskem možno přičíst činnosti nesouvisející s leteckými společnostmi, na niž v letech 2000 až 2010 připadalo 72 % až 92 % objemu přepravy na letišti (44). Naopak činnost komerčních leteckých společností vždy inkrementálně přispívala k ziskovosti letiště.

| (254) | V té době bylo přirozené uvážit možnost rozvoje činnosti nízkonákladových leteckých společností na letišti. Podle odhadů švédského Ministerstva podnikání uvedených ve zprávě z roku 1999 o vyhlídkách letiště Västerås (45) měl v Evropě podíl nízkonákladových leteckých společností na trhu podle předpokladů vzrůst z 3 % na 12 %, pokud jde o počet cestujících, přičemž tento vývoj byl podle očekávání obzvláště relevantní v širší oblasti Stockholmu, která se vyznačuje častými cestami svých obyvatel. Ostatní letiště dospěla v té době k stejnému hodnocení a přeorientovala své obchodní modely podobným směrem, například letiště Skavsta. |
| --- | --- |

(254)

V té době bylo přirozené uvážit možnost rozvoje činnosti nízkonákladových leteckých společností na letišti. Podle odhadů švédského Ministerstva podnikání uvedených ve zprávě z roku 1999 o vyhlídkách letiště Västerås (45) měl v Evropě podíl nízkonákladových leteckých společností na trhu podle předpokladů vzrůst z 3 % na 12 %, pokud jde o počet cestujících, přičemž tento vývoj byl podle očekávání obzvláště relevantní v širší oblasti Stockholmu, která se vyznačuje častými cestami svých obyvatel. Ostatní letiště dospěla v té době k stejnému hodnocení a přeorientovala své obchodní modely podobným směrem, například letiště Skavsta.

| (255) | V tomto kontextu plánovala společnost VFAB uzavření dohod se společností Ryanair, která na rozdíl od společnosti SAS omezující svou činnost na letišti a jiných tradičních leteckých společností byla ochotna navázat dlouhodobé obchodní vztahy a zaručit minimální počet cestujících, jenž přispěje k inkrementální ziskovosti letiště. Komise konstatuje, že by soukromý provozovatel letiště ve stejné situaci pravděpodobně sledoval stejnou strategii jako společnost VFAB, jelikož se jevila jako jediná rozumná možnost zvýšení objemu přepravy na letišti, a tudíž jeho příjmů. |
| --- | --- |

(255)

V tomto kontextu plánovala společnost VFAB uzavření dohod se společností Ryanair, která na rozdíl od společnosti SAS omezující svou činnost na letišti a jiných tradičních leteckých společností byla ochotna navázat dlouhodobé obchodní vztahy a zaručit minimální počet cestujících, jenž přispěje k inkrementální ziskovosti letiště. Komise konstatuje, že by soukromý provozovatel letiště ve stejné situaci pravděpodobně sledoval stejnou strategii jako společnost VFAB, jelikož se jevila jako jediná rozumná možnost zvýšení objemu přepravy na letišti, a tudíž jeho příjmů.

| (256) | Společnost Ryanair předložila v této souvislosti zprávu, kterou vyhotovila poradenská společnost Oxera a která hodnotí očekávanou ziskovost ujednání mezi společnostmi VFAB a Ryanair ex ante. |
| --- | --- |

(256)

Společnost Ryanair předložila v této souvislosti zprávu, kterou vyhotovila poradenská společnost Oxera a která hodnotí očekávanou ziskovost ujednání mezi společnostmi VFAB a Ryanair ex ante.

| (257) | Zpráva zkoumá očekávanou ziskovost dohod z roku 2001, 2003 a 2005 uzavřených mezi společnostmi VFAB a Ryanair a rovněž dohody o marketingových službách, která byla uzavřena mezi společnostmi VFAB a AMS. Očekávaná ziskovost byla posouzena v době podpisu jednotlivých dohod – tj. dodatečné příjmy společnosti VFAB, jež se očekávaly v důsledku dohod („inkrementální příjmy“), byly porovnány s očekávanými dodatečnými náklady společnosti VFAB v důsledku dohod („inkrementální náklady“). Toto hodnocení zohledňuje rovněž dopad společného posouzení ziskovosti ujednání o letištních službách a marketingových dohod, což Komise pokládá z důvodů uvedených v 232. až 239. bodě odůvodnění za správný přístup. |
| --- | --- |

(257)

Zpráva zkoumá očekávanou ziskovost dohod z roku 2001, 2003 a 2005 uzavřených mezi společnostmi VFAB a Ryanair a rovněž dohody o marketingových službách, která byla uzavřena mezi společnostmi VFAB a AMS. Očekávaná ziskovost byla posouzena v době podpisu jednotlivých dohod – tj. dodatečné příjmy společnosti VFAB, jež se očekávaly v důsledku dohod („inkrementální příjmy“), byly porovnány s očekávanými dodatečnými náklady společnosti VFAB v důsledku dohod („inkrementální náklady“). Toto hodnocení zohledňuje rovněž dopad společného posouzení ziskovosti ujednání o letištních službách a marketingových dohod, což Komise pokládá z důvodů uvedených v 232. až 239. bodě odůvodnění za správný přístup.

| (258) | Hodnocení společnosti Oxera vychází z dokumentů a údajů, které byly k dispozici v době sjednávání dohod, s použitím údajů z období před uzavřením každé dohody za účelem přijetí předpokladů ohledně přiměřených očekávání v době podpisu. Analýza vychází z prognóz týkajících se několika parametrů: celkový objem osobní přepravy na letišti Västerås (na základě objemu celkové přepravy zaznamenaného před podpisem jednotlivých hodnot a upraveného o předpokládaný nárůst letecké dopravy v Evropě), objem osobní přepravy společnosti Ryanair (na základě údajů o výsledcích společnosti Ryanair v době před podpisem jednotlivých dohod), příjmy z leteckých činností (na základě poplatků sjednaných v dohodách a odhadů očekávaného počtu cestujících), příjmy z jiných než leteckých činností (odhady založené na údajích o výsledcích před podpisem jednotlivých dohod), inkrementální provozní náklady (na základě předběžných předpokladů, které přijala společnost VFAB), inkrementální marketingové a investiční náklady (pokud se očekávalo, že budou uhrazeny prostřednictvím obchodních ujednání s leteckými společnostmi). K ověření spolehlivosti těchto předběžných předpokladů poskytla společnost VFAB údaje o příjmech z leteckých činností, o příjmech z jiných než leteckých činností a o provozních a kapitálových nákladech v období 2000–2010. |
| --- | --- |

(258)

Hodnocení společnosti Oxera vychází z dokumentů a údajů, které byly k dispozici v době sjednávání dohod, s použitím údajů z období před uzavřením každé dohody za účelem přijetí předpokladů ohledně přiměřených očekávání v době podpisu. Analýza vychází z prognóz týkajících se několika parametrů: celkový objem osobní přepravy na letišti Västerås (na základě objemu celkové přepravy zaznamenaného před podpisem jednotlivých hodnot a upraveného o předpokládaný nárůst letecké dopravy v Evropě), objem osobní přepravy společnosti Ryanair (na základě údajů o výsledcích společnosti Ryanair v době před podpisem jednotlivých dohod), příjmy z leteckých činností (na základě poplatků sjednaných v dohodách a odhadů očekávaného počtu cestujících), příjmy z jiných než leteckých činností (odhady založené na údajích o výsledcích před podpisem jednotlivých dohod), inkrementální provozní náklady (na základě předběžných předpokladů, které přijala společnost VFAB), inkrementální marketingové a investiční náklady (pokud se očekávalo, že budou uhrazeny prostřednictvím obchodních ujednání s leteckými společnostmi). K ověření spolehlivosti těchto předběžných předpokladů poskytla společnost VFAB údaje o příjmech z leteckých činností, o příjmech z jiných než leteckých činností a o provozních a kapitálových nákladech v období 2000–2010.

| (259) | Citlivost odhadů byla ověřena pomocí různých kontrol s cílem zjistit, jak bude ziskovost ujednání ovlivněna určitými negativními faktory. Základní scénář, což je scénář založený na předpokladech uvedených v 258. bodě odůvodnění, byl ověřen s ohledem na tyto faktory citlivosti: (i) diskontní sazba ve výši 10 % při výpočtu čisté současné hodnoty místo referenčních sazeb stanovených ve sdělení Komise o referenčních sazbách; (ii) objem osobní přepravy (pro společnost Ryanair a na letišti) založený na skutečném počtu místo předběžných předpokladů;( iii) inkrementální provozní náklady odhadnuté pomocí regresního přístupu, při němž jsou odhady ověřeny a opraveny podle skutečných dopadů změn počtu cestujících na provozní náklady letiště. |
| --- | --- |

(259)

Citlivost odhadů byla ověřena pomocí různých kontrol s cílem zjistit, jak bude ziskovost ujednání ovlivněna určitými negativními faktory. Základní scénář, což je scénář založený na předpokladech uvedených v 258. bodě odůvodnění, byl ověřen s ohledem na tyto faktory citlivosti: (i) diskontní sazba ve výši 10 % při výpočtu čisté současné hodnoty místo referenčních sazeb stanovených ve sdělení Komise o referenčních sazbách; (ii) objem osobní přepravy (pro společnost Ryanair a na letišti) založený na skutečném počtu místo předběžných předpokladů;( iii) inkrementální provozní náklady odhadnuté pomocí regresního přístupu, při němž jsou odhady ověřeny a opraveny podle skutečných dopadů změn počtu cestujících na provozní náklady letiště.

| (260) | Výsledek hodnocení ukázal, že všechny dohody byly v době, kdy byly uzavřeny, podle očekávání ziskové. Ve všech scénářích nepříznivého vývoje (tj. použití kontrol citlivosti) byla čistá současná hodnota každé jednotlivé dohody kladná. V pesimistickém scénáři činila čistá současná hodnota u dohody z roku 2001 5,8 milionu SEK, u dohody z roku 2003 činila čistá současná hodnota 8,7 milionu SEK, u dohody z roku 2005 (s marketingovou dohodou z roku 2008) činila čistá současná hodnota 15,87 milionu SEK a u marketingové dohody z roku 2010 činila čistá současná hodnota 9,9 milionu SEK. Společné posouzení čisté současné hodnoty všech dohod společně (provedené jako kontrola) naznačuje, že by čistá současná hodnota podle základního scénáře činila 22,2 milionu SEK a v případě pesimistického scénáře 13,7 milionu SEK. |
| --- | --- |

(260)

Výsledek hodnocení ukázal, že všechny dohody byly v době, kdy byly uzavřeny, podle očekávání ziskové. Ve všech scénářích nepříznivého vývoje (tj. použití kontrol citlivosti) byla čistá současná hodnota každé jednotlivé dohody kladná. V pesimistickém scénáři činila čistá současná hodnota u dohody z roku 2001 5,8 milionu SEK, u dohody z roku 2003 činila čistá současná hodnota 8,7 milionu SEK, u dohody z roku 2005 (s marketingovou dohodou z roku 2008) činila čistá současná hodnota 15,87 milionu SEK a u marketingové dohody z roku 2010 činila čistá současná hodnota 9,9 milionu SEK. Společné posouzení čisté současné hodnoty všech dohod společně (provedené jako kontrola) naznačuje, že by čistá současná hodnota podle základního scénáře činila 22,2 milionu SEK a v případě pesimistického scénáře 13,7 milionu SEK.

| (261) | Z hodnocení lze proto vyvodit závěr, že na základě analýzy ex ante byla očekávaná ziskovost jednotlivých dohod, jichž se šetření týká, kladná, a to i v případě konzervativních předpokladů. |
| --- | --- |

(261)

Z hodnocení lze proto vyvodit závěr, že na základě analýzy ex ante byla očekávaná ziskovost jednotlivých dohod, jichž se šetření týká, kladná, a to i v případě konzervativních předpokladů.

| (262) | Komise se domnívá, že toto hodnocení, které není v rozporu s důkazy předloženými v průběhu formálního šetření, je věrohodné a podporuje zjištění, že by tržně jednající hospodářský subjekt za podobných okolností pravděpodobně uzavřel podobné dohody. |
| --- | --- |

(262)

Komise se domnívá, že toto hodnocení, které není v rozporu s důkazy předloženými v průběhu formálního šetření, je věrohodné a podporuje zjištění, že by tržně jednající hospodářský subjekt za podobných okolností pravděpodobně uzavřel podobné dohody.

| (263) | Komise mimoto uvádí, že Švédsko předložilo podrobné finanční údaje ex post, které udávají mimo jiné inkrementální náklady a příjmy společnosti Ryanair a všech ostatních leteckých společností působících na letišti Västerås v období, jehož se týkalo formální šetření. Tyto informace jsou shrnuty v tabulce 6 (v níž byly všechny náklady související s marketingovými dohodami se společnostmi Ryanair a AMS přiděleny jako provozní náklady společnosti Ryanair). Komise podotýká, že ačkoli se tyto údaje zakládají na posouzení ex post, potvrzují hodnocení ex ante, že ujednání se společností Ryanair přispějí k ziskovosti letiště Västerås.

  Tabulka 6


  Inkrementální náklady a příjmy související s leteckými společnostmi na letišti Västerås. Všechny částky v EUR














  Rok | Celkové příjmy (z leteckých a jiných než leteckých činností) jednotlivých leteckých společností | Provozní náklady přidělené jednotlivým leteckým společnostem (46) | Inkrementální ziskovost |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Letecká společnost A
  SAS | Letecká společnost
  Ryanair | Letecká společnost C
  Jiná | Letecká společnost A
  SAS | Letecká společnost B
  Ryanair | Letecká společnost C
  Jiná | Ryanair | Všechny letecké společnosti |
| 2001 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2002 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2003 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2004 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2005 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2006 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2007 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2008 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2009 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2010 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(263)

Komise mimoto uvádí, že Švédsko předložilo podrobné finanční údaje ex post, které udávají mimo jiné inkrementální náklady a příjmy společnosti Ryanair a všech ostatních leteckých společností působících na letišti Västerås v období, jehož se týkalo formální šetření. Tyto informace jsou shrnuty v tabulce 6 (v níž byly všechny náklady související s marketingovými dohodami se společnostmi Ryanair a AMS přiděleny jako provozní náklady společnosti Ryanair). Komise podotýká, že ačkoli se tyto údaje zakládají na posouzení ex post, potvrzují hodnocení ex ante, že ujednání se společností Ryanair přispějí k ziskovosti letiště Västerås.

Tabulka 6

Inkrementální náklady a příjmy související s leteckými společnostmi na letišti Västerås. Všechny částky v EUR

Rok

Celkové příjmy (z leteckých a jiných než leteckých činností) jednotlivých leteckých společností

Provozní náklady přidělené jednotlivým leteckým společnostem (46)

Inkrementální ziskovost

Letecká společnost A

SAS

Letecká společnost

Ryanair

Letecká společnost C

Jiná

Letecká společnost A

SAS

Letecká společnost B

Ryanair

Letecká společnost C

Jiná

Ryanair

Všechny letecké společnosti

2001

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2002

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2003

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2004

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2005

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2006

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2007

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2008

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2009

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2010

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (264) | Co se týká předběžných předpokladů přijatých v době uzavření dohod mezi společnostmi VFAB a Ryanair, Švédsko v této souvislosti objasnilo, že ačkoli nebyl vypracován oficiální a plnohodnotný obchodní plán, společnosti VFAB bylo jasné, že dohody přispějí kladně k inkrementálnímu zisku. Vzhledem k nedostatečnému využití letiště bylo možno očekávat, že inkrementální náklady související s činností společnosti Ryanair budou poměrně omezené. |
| --- | --- |

(264)

Co se týká předběžných předpokladů přijatých v době uzavření dohod mezi společnostmi VFAB a Ryanair, Švédsko v této souvislosti objasnilo, že ačkoli nebyl vypracován oficiální a plnohodnotný obchodní plán, společnosti VFAB bylo jasné, že dohody přispějí kladně k inkrementálnímu zisku. Vzhledem k nedostatečnému využití letiště bylo možno očekávat, že inkrementální náklady související s činností společnosti Ryanair budou poměrně omezené.

| (265) | Podle Švédska se předběžně předpokládalo, že letištní poplatky sjednané v dohodě z roku 2001 a příjmy z jiných než leteckých činností pokryjí inkrementální náklady související s ujednáním a že společnosti VFAB zajistí zisk ve výši [...] SEK ročně. |
| --- | --- |

(265)

Podle Švédska se předběžně předpokládalo, že letištní poplatky sjednané v dohodě z roku 2001 a příjmy z jiných než leteckých činností pokryjí inkrementální náklady související s ujednáním a že společnosti VFAB zajistí zisk ve výši [...] SEK ročně.

| (266) | V době uzavření dohody z roku 2003 mohla společnost VFAB vycházet ze skutečných finančních výsledků činnosti společnosti Ryanair v letech 2001 a 2002, které potvrzovaly hodnocení ex ante z roku 2001, že ujednání kladně přispěje k inkrementálnímu zisku. Podle údajů, které byly v té době známy, společnost VFAB usuzovala, že změny dohody z roku 2003 pokryjí inkrementální náklady vyplývající z ujednání se společností Ryanair a zajistí společnosti VFAB zisk ve výši [...] SEK ročně. Při uzavření dohody z roku 2005 mohla společnost VFAB vycházet ze skutečných výsledků činnosti společnosti Ryanair na letišti mezi roky 2001 a 2004, jež trvale kladně přispívaly k inkrementálnímu zisku letiště. Společnost VFAB v té době usuzovala, že letištní poplatky spolu s příjmy z jiných než leteckých činností vyplývajícími z dohody pokryjí náklady související s činnostmi společnosti Ryanair a od roku 2007 přinesou letišti zisk ve výši [...] SEK ročně. |
| --- | --- |

(266)

V době uzavření dohody z roku 2003 mohla společnost VFAB vycházet ze skutečných finančních výsledků činnosti společnosti Ryanair v letech 2001 a 2002, které potvrzovaly hodnocení ex ante z roku 2001, že ujednání kladně přispěje k inkrementálnímu zisku. Podle údajů, které byly v té době známy, společnost VFAB usuzovala, že změny dohody z roku 2003 pokryjí inkrementální náklady vyplývající z ujednání se společností Ryanair a zajistí společnosti VFAB zisk ve výši [...] SEK ročně. Při uzavření dohody z roku 2005 mohla společnost VFAB vycházet ze skutečných výsledků činnosti společnosti Ryanair na letišti mezi roky 2001 a 2004, jež trvale kladně přispívaly k inkrementálnímu zisku letiště. Společnost VFAB v té době usuzovala, že letištní poplatky spolu s příjmy z jiných než leteckých činností vyplývajícími z dohody pokryjí náklady související s činnostmi společnosti Ryanair a od roku 2007 přinesou letišti zisk ve výši [...] SEK ročně.

| (267) | V souvislosti s ukončením účasti společnosti LFV Holding ve společnosti VFAB v roce 2006 provedlo město Västerås přezkum obchodních vyhlídek letiště, aby jako jediný zbývající akcionář rozhodlo o budoucí strategii (jak bylo uvedeno v 224. bodě odůvodnění). Město v té době zvažovalo několik scénářů, konkrétně a) „žádnou změnu politiky“, tj. zachování stávající obchodní strategie a nezměněné struktury nákladů, nebo b) zachování stávajícího rozsahu činnosti a zaměření letiště (udržení činnosti společnosti Ryanair) při současném úsilí o snížení nákladů na zaměstnance v souladu s modelem „základního letiště“. Z tohoto posouzení vyplynulo, že scénář podle písmene b), tj. zachování činnosti podle stávajících obchodních směrů, včetně ujednání se společností Ryanair, při současném úsilí o snížení nákladů na zaměstnance, je z finančního hlediska nejvýhodnější, jelikož v porovnání s jinými zvažovanými obchodními možnostmi sníží ztráty města. Tato analýza tudíž potvrdila hodnocení, že ujednání se společností Ryanair (včetně marketingových dohod) byla z hospodářského hlediska odůvodněná. |
| --- | --- |

(267)

V souvislosti s ukončením účasti společnosti LFV Holding ve společnosti VFAB v roce 2006 provedlo město Västerås přezkum obchodních vyhlídek letiště, aby jako jediný zbývající akcionář rozhodlo o budoucí strategii (jak bylo uvedeno v 224. bodě odůvodnění). Město v té době zvažovalo několik scénářů, konkrétně a) „žádnou změnu politiky“, tj. zachování stávající obchodní strategie a nezměněné struktury nákladů, nebo b) zachování stávajícího rozsahu činnosti a zaměření letiště (udržení činnosti společnosti Ryanair) při současném úsilí o snížení nákladů na zaměstnance v souladu s modelem „základního letiště“. Z tohoto posouzení vyplynulo, že scénář podle písmene b), tj. zachování činnosti podle stávajících obchodních směrů, včetně ujednání se společností Ryanair, při současném úsilí o snížení nákladů na zaměstnance, je z finančního hlediska nejvýhodnější, jelikož v porovnání s jinými zvažovanými obchodními možnostmi sníží ztráty města. Tato analýza tudíž potvrdila hodnocení, že ujednání se společností Ryanair (včetně marketingových dohod) byla z hospodářského hlediska odůvodněná.

| (268) | Při posuzování ujednání mezi letištěm a leteckou společností Komise rovněž zohlední míru, do jaké lze posuzovaná ujednání považovat za součást naplňování celkové strategie letiště, která má alespoň v dlouhodobém horizontu vést k dosažení ziskovosti. Komise musí v této souvislosti zohlednit faktické důkazy, které byly k dispozici, a vývoj, jenž bylo možno přiměřeně očekávat v době uzavření dohod, vzít v úvahu bylo nutno zejména převládající tržní podmínky, konkrétně změny na trhu, které byly způsobeny liberalizací na trhu letecké dopravy, vstup nízkonákladových a jiných dopravců nabízejících přímé lety na trh a jejich rozvoj, změny organizační a ekonomické struktury odvětví letišť a rovněž míru diverzifikace a složitosti funkcí vykonávaných letišti, zvýšení hospodářské soutěže mezi leteckými společnostmi a letišti, nejisté hospodářské prostředí kvůli změnám převládajících tržních podmínek či jiné nejistoty související s hospodářským prostředím. Komise uvádí, že (jak bylo popsáno v 249. až 255. bodě odůvodnění) řada důvodů (např. ukončení činnosti tradičních leteckých společností a vyhlídka na dosažení inkrementální ziskovosti u dlouhodobých ujednání s obchodně dynamickými nízkonákladovými leteckými společnostmi se zaručeným počtem cestujících) vedla letiště Västerås k uvážení obchodních ujednání se společností Ryanair, která kladně přispěla k ziskovosti společnosti VAFB, jakožto k nezbytnému kroku k zajištění budoucí životaschopnosti a ziskovosti. |
| --- | --- |

(268)

Při posuzování ujednání mezi letištěm a leteckou společností Komise rovněž zohlední míru, do jaké lze posuzovaná ujednání považovat za součást naplňování celkové strategie letiště, která má alespoň v dlouhodobém horizontu vést k dosažení ziskovosti. Komise musí v této souvislosti zohlednit faktické důkazy, které byly k dispozici, a vývoj, jenž bylo možno přiměřeně očekávat v době uzavření dohod, vzít v úvahu bylo nutno zejména převládající tržní podmínky, konkrétně změny na trhu, které byly způsobeny liberalizací na trhu letecké dopravy, vstup nízkonákladových a jiných dopravců nabízejících přímé lety na trh a jejich rozvoj, změny organizační a ekonomické struktury odvětví letišť a rovněž míru diverzifikace a složitosti funkcí vykonávaných letišti, zvýšení hospodářské soutěže mezi leteckými společnostmi a letišti, nejisté hospodářské prostředí kvůli změnám převládajících tržních podmínek či jiné nejistoty související s hospodářským prostředím. Komise uvádí, že (jak bylo popsáno v 249. až 255. bodě odůvodnění) řada důvodů (např. ukončení činnosti tradičních leteckých společností a vyhlídka na dosažení inkrementální ziskovosti u dlouhodobých ujednání s obchodně dynamickými nízkonákladovými leteckými společnostmi se zaručeným počtem cestujících) vedla letiště Västerås k uvážení obchodních ujednání se společností Ryanair, která kladně přispěla k ziskovosti společnosti VAFB, jakožto k nezbytnému kroku k zajištění budoucí životaschopnosti a ziskovosti.

| (269) | Komise bere na vědomí, že infrastruktura na letišti Västerås je otevřená všem leteckým společnostem a není vyhrazena pro konkrétní leteckou společnost. Komise rovněž uvádí, že (jak je uvedeno v tabulce 6), činnosti letecké společnosti na letišti Västerås byly inkrementálně ziskové v celém období, jehož se toto rozhodnutí týká. |
| --- | --- |

(269)

Komise bere na vědomí, že infrastruktura na letišti Västerås je otevřená všem leteckým společnostem a není vyhrazena pro konkrétní leteckou společnost. Komise rovněž uvádí, že (jak je uvedeno v tabulce 6), činnosti letecké společnosti na letišti Västerås byly inkrementálně ziskové v celém období, jehož se toto rozhodnutí týká.

| (270) | Vzhledem k těmto úvahám Komise uznává, že podle hodnocení ex ante bylo možno očekávat, že činnost na základě ujednání se společností Ryanair vytvoří inkrementální příjmy, a připouští, že uzavřením dohod o letištních poplatcích se společností Ryanair (opatření č. 4) a marketingových dohod se společnostmi Ryanair a AMS (opatření č. 5) jednala společnost VFAB jako tržně jednající hospodářský subjekt. Opatření proto neposkytlo společnosti Ryanair ani společnosti AMS žádnou hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(270)

Vzhledem k těmto úvahám Komise uznává, že podle hodnocení ex ante bylo možno očekávat, že činnost na základě ujednání se společností Ryanair vytvoří inkrementální příjmy, a připouští, že uzavřením dohod o letištních poplatcích se společností Ryanair (opatření č. 4) a marketingových dohod se společnostmi Ryanair a AMS (opatření č. 5) jednala společnost VFAB jako tržně jednající hospodářský subjekt. Opatření proto neposkytlo společnosti Ryanair ani společnosti AMS žádnou hospodářskou výhodu.

8.   ZÁVĚR

| (271) | Komise konstatuje, že Švédsko poskytlo mezi roky 2003 a 2010 protiprávně vklady akcionářů ve prospěch společnosti VFAB v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Komise však uvádí, že tato státní podpora je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. |
| --- | --- |

(271)

Komise konstatuje, že Švédsko poskytlo mezi roky 2003 a 2010 protiprávně vklady akcionářů ve prospěch společnosti VFAB v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Komise však uvádí, že tato státní podpora je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.

| (272) | Komise zjistila, že nájemné, které společnost VFAB hradila společnosti Västerås Flygfastigheter AB (opatření č. 2), nepředstavuje státní podporu. |
| --- | --- |

(272)

Komise zjistila, že nájemné, které společnost VFAB hradila společnosti Västerås Flygfastigheter AB (opatření č. 2), nepředstavuje státní podporu.

| (273) | Komise konstatuje, že Švédsko uplatňovalo v období od roku 2001 do roku 2010 protiprávně režim podpory místních letišť (opatření č. 3) v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Tento režim podpory je však slučitelný s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. |
| --- | --- |

(273)

Komise konstatuje, že Švédsko uplatňovalo v období od roku 2001 do roku 2010 protiprávně režim podpory místních letišť (opatření č. 3) v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Tento režim podpory je však slučitelný s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.

| (274) | Komise konstatuje, že obchodní ujednání mezi společností VFAB na straně jedné a společnostmi Ryanair a AMS na straně druhé (opatření č. 4 a 5) nepředstavují státní podporu, |
| --- | --- |

(274)

Komise konstatuje, že obchodní ujednání mezi společností VFAB na straně jedné a společnostmi Ryanair a AMS na straně druhé (opatření č. 4 a 5) nepředstavují státní podporu,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora, kterou Švédsko poskytlo mezi roky 2003 a 2010 ve formě vkladu akcionářů ve prospěch společnosti VFAB (opatření č. 1), je slučitelná s vnitřním trhem.

Článek 2

Režim státní podpory, který Švédsko uplatňovalo mezi roky 2001 a 2010 ve formě provozní podpory společnosti VFAB a jiných letišť poskytované v rámci režimu podpory místních letišť (opatření č. 3), je slučitelný s vnitřním trhem.

Článek 3

Nájemné, které společnost VFAB hradila společnosti Västerås Flygfastigheter AB mezi roky 2003 a 2010 (opatření č. 2), nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Článek 4

Letištní poplatky, které společnost VFAB účtovala společnosti Ryanair mezi roky 2001 a 2010 (opatření č. 4), nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Článek 5

Marketingová podpora, kterou společnost VFAB poskytla společnostem Ryanair a AMS v letech 2001, 2008 a 2010 (opatření č. 5), nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Článek 6

Toto rozhodnutí je určeno Švédskému království.

V Bruselu dne 1. října 2014.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. C 172, 16.6.2012, s. 27.

1

(2)  Viz pozn. pod čarou č. 1.

2

(3)  Sdělení Komise – Pokyny ke státní podpoře letišť a leteckých společností (Úř. věst. C 99, 4.4.2014, s. 3).

3

(4)  Viz poznámka pod čarou 3.

4

(5)  Pokyny Společenství pro financování letišť a pro státní podpory na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť (Úř. věst. C 312, 9.12.2005, s. 1).

5

(6)  Bod 171 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

6

(7)  Úř. věst. C 113, 15.4.2014, s. 30.

7

(8)  Podle švédských orgánů přerušila společnost Ryanair v období od konce října 2006 do 12. února 2007 svou činnost na letišti Västerås.

8

(9)  Všechny vzdálenosti jsou uvedeny v silničních kilometrech podle nejrychlejší trasy. Zdroj: maps.google.com, vid. 30. června 2014.

9

(10)  Jelikož provozování letiště představuje část činností společnosti Västerås Flygfastigheter AB, zahrnují údaje i činnosti v oblasti nemovitostí.

10

(11)  Švédský úřad pro civilní letectví může vydat závazné předpisy týkající se letištních poplatků, které jsou platné pro civilní letiště; v období, jehož se toto rozhodnutí týká, se však žádné takovéto předpisy neuplatňovaly.

11

(12)  Švédské orgány předložily ceníky, které byly platné v roce 2004 a 2007. Pokud jde o podrobnosti, viz rozhodnutí o zahájení řízení.

12

(13)  Ačkoli byla dohoda podepsána dne 11. března 2002, měla se uplatňovat se zpětnou působností od 1. dubna 2001 (do března 2011).

13

(14)  Informace, na které se vztahuje profesní tajemství.

14

(15)  Rotací se rozumí přílet a odlet z daného letiště

15

(16)  Transakce byla dohodnuta ve dvou doplňujících ujednáních k dohodě z roku 2005 (obě byla podepsána dne 1. srpna 2010) a dohodě o marketingových službách (podepsané dne 17. srpna 2010).

16

(17)  Komise se v této souvislosti domnívala, že není podstatné, že část marketingové podpory byla poskytnuta prostřednictvím dceřiného podniku společnosti Ryanair, AMS, a nikoli přímo společnosti Ryanair. Komise uvedla, že společnost Ryanair v době podpisu dohod společnost AMS přímo ovládala, a dokonce se zdá, že jedno z doplňujících ujednání podepsala jménem společnosti AMS. Rovněž v dohodě o marketingových službách uzavřené mezi společnostmi VFAB a AMS se uvádí, že „k závazku společnosti Ryanair patří zřízení a provozování čtyř letů týdně na trase z letiště Londýn-Stansted na letiště VST...“.

17

k závazku společnosti Ryanair patří zřízení a provozování čtyř letů týdně na trase z letiště Londýn-Stansted na letiště VST

(18)  Věc Komise v. Itálie, C-35/96, Recueil 1998, s. I-3851, bod 36; věc Höfner a Elser, C-41/90, Recueil 1991, s. I-1979, bod 21; věc Fédération Française des Sociétés d'Assurances v. Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, C-244/94, Recueil 1995, s. I-4013, bod 14; věc Job Centre, C-55/96, Recueil 1997, s. I-7119, bod 21.

18

(19)  Viz např. věc Komise v. Itálie, C-35/96, Recueil 1998, s. I-3851, bod 36 a věci Pavlov, C-180/98 až 184/98, Recueil 2000, s. I-6451, bod 75.

19

(20)  Spojené věci Flughafen Leipzig-Halle GmbH a Mitteldeutsche Flughafen AG v. Komise, T-455/08, a Freistaat Sachsen a Land Sachsen-Anhalt v. Komise, T-443/08 (dále jen „rozsudek ve věci Leipzig-Halle“), Sb. roz. 2011, dosud nezveřejněno. Viz rovněž věc Aéroports de Paris v. Komise, T-128/89 (dále jen „rozsudek ve věci Aéroports de Paris“), Recueil 2001, s. II-3929, potvrzeno rozsudkem ESD ve věci C-82/01 P, Recueil 2002, s. I-9297, a věc Ryanair v. Komise, T-196/04 (dále jen „věc Charleroi“), Sb. rozh. 2008, s. II-3643, bod 88.

20

(21)  Viz např. věci Poucet v. AGV a Pistre v. Cancave, C-159/91 a C-160/91, Recueil 1993, s. I-637.

21

(22)  Rozsudek ve věci Leipzig-Halle, body 42 a 43.

22

(23)  Viz např. věc SAT Fluggesellschaft v. Eurocontrol, C-364/92, Recueil 1994, s. I-43.

23

(24)  Rozhodnutí Komise ze dne 19. března 2003 ve věci N309/2002, Bezpečnost letectví – kompenzace nákladů po útocích 11. září 2001.

24

(25)  Věc Cali & Figli v. Servizi ecologici porto di Genova, C-343/95, Recueil 1997, s. I-1547; rozhodnutí Komise ze dne 19. března 2003 ve věci N309/2002; rozhodnutí Komise ze dne 16. října 2002 ve věci N438/02, Subvence správ přístavů na výkon úkolů podřízených veřejné moci.

25

(26)  Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014, bod 25 podbod 8.

26

(27)  Věc Francie v. Komise („Stardust Marine“), C-482/99, Recueil 2002, s. I-4397.

27

(28)  Spojené věci Nord-Pas-de-Calais, T-267/08 a T-279/08, Sb. rozh. 2011, s. I-1999, bod 108.

28

(29)  Věc Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg v. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, C-280/00 (dále jen „rozsudek ve věci Altmark“), Recueil 2003, s. I-7747, viz body 86 až 93.

29

(30)  Ve stanovách platných od 28. prosince 2000 do 28. ledna 2007.

30

(31)  Ve stanovách platných od 23. ledna 2007.

31

(32)  Věc Komise v. Electricité de France (EDF), C-124/10 P, dosud nezveřejněno, bod 84.

32

(33)  Připomínky společnosti VFAB ze dne 16. července 2012, oddíl 3.3.

33

(34)  Věc Het Vlaamse Gewest v. Komise, T-214/95, Recueil 1998, s. II-717.

34

(35)  Zdroj: www.transportstyrelsen.se

35

(36)  Pro názornost, v roce 2000 odbavilo letiště Arlanda 18 263 926 cestujících (a 16 948 127 v roce 2010) (zdroj: www.transportstyrelsen.se).

36

(37)  Viz 62. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

37

(38)  Toto rozhodnutí se týká dotyčného režimu do roku 2010.

38

(39)  Podle definice v bodě 21 pokynů.

39

(40)  Letiště Skavsta zaznamenalo nárůst z 980 000 cestujících v roce 2003 na 1 350 000 cestujících v roce 2004. Zdroj: internetové stránky letiště Skavsta, http://www.skavsta.se/bulletin/3/kort-om-skavsta-passagerare.asp

40

(41)  Počty cestujících pro roky 2003 a 2004 z internetových stránek http://www.transportstyrelsen.se/Global/Luftfart/Statistik_och_analys/pass2004.pdf

41

(42)  Viz např. http://www.Västerås.se/politikdemokrati/stadensorganisation/bolag/Sidor/bolag.aspx

42

(43)  Zápis ze zasedání představenstva společnosti VFAB dne 18. října 2000.

43

(44)  Měřeno počtem letů, údaje od Transportstyrelsen, které poskytla společnost VFAB.

44

(45)  Luftfartsverket Km/DL 69.245 ze dne 15. ledna 2000.

45

(46)  Veškeré náklady uhrazené na základě marketingových dohod se společnostmi Ryanair a AMS byly přiděleny jako provozní náklady společnosti Ryanair.

46

---

| 4.8.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 207/73 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 207/73

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/1345

ze dne 31. července 2015

o zveřejnění odkazů na normy pro šňůry a šňůry na stažení u dětského oblečení, přenosná lůžka a nosné konstrukce, bezpečnostní zábrany a přebalovací jednotky pro domácí použití v Úředním věstníku Evropské unie v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES ze dne 3. prosince 2001 o obecné bezpečnosti výrobků (1), a zejména na čl. 4 odst. 2 první pododstavec uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 3 odst. 1 směrnice 2001/95/ES jsou výrobci povinni uvádět na trh pouze bezpečné výrobky. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 3 odst. 1 směrnice 2001/95/ES jsou výrobci povinni uvádět na trh pouze bezpečné výrobky.

| (2) | Podle čl. 3 odst. 2 druhého pododstavce směrnice 2001/95/ES se, pokud jde o rizika a kategorie rizik, na které se vztahují příslušné vnitrostátní normy, předpokládá, že výrobek je bezpečný, je-li ve shodě s nezávaznými vnitrostátními normami přejímajícími evropské normy, na něž v souladu s článkem 4 uvedené směrnice Komise zveřejnila odkazy v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 3 odst. 2 druhého pododstavce směrnice 2001/95/ES se, pokud jde o rizika a kategorie rizik, na které se vztahují příslušné vnitrostátní normy, předpokládá, že výrobek je bezpečný, je-li ve shodě s nezávaznými vnitrostátními normami přejímajícími evropské normy, na něž v souladu s článkem 4 uvedené směrnice Komise zveřejnila odkazy v Úředním věstníku Evropské unie.

| (3) | Podle čl. 4 odst. 1 směrnice 2001/95/ES evropské normy vypracovávají evropské normalizační organizace pověřené Komisí. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 4 odst. 1 směrnice 2001/95/ES evropské normy vypracovávají evropské normalizační organizace pověřené Komisí.

| (4) | Podle čl. 4 odst. 2 směrnice 2001/95/ES musí Komise zveřejnit odkazy na tyto normy. |
| --- | --- |

(4)

Podle čl. 4 odst. 2 směrnice 2001/95/ES musí Komise zveřejnit odkazy na tyto normy.

| (5) | Dne 27. listopadu 2000 vydala Komise pověření M/309 pro Evropský výbor pro normalizaci (CEN) k vypracování evropských bezpečnostních norem, jež by se vztahovaly na nebezpečí uškrcení, zranění a zachycení, která představují šňůry a šňůry na stažení u dětského oblečení. |
| --- | --- |

(5)

Dne 27. listopadu 2000 vydala Komise pověření M/309 pro Evropský výbor pro normalizaci (CEN) k vypracování evropských bezpečnostních norem, jež by se vztahovaly na nebezpečí uškrcení, zranění a zachycení, která představují šňůry a šňůry na stažení u dětského oblečení.

| (6) | V reakci na pověření Komise přijal CEN normu EN 14682:2014 „Bezpečnost dětského oblečení – Šňůry a šňůry na stažení u dětského oblečení – Specifikace“, která nahrazuje normu EN 14682:2007. Norma EN 14682:2014 naplňuje pověření M/309 a je v souladu s obecným požadavkem na bezpečnost stanoveným ve směrnici 2001/95/ES. Odkaz na tuto normu by proto měl být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a nahradit odkaz na normu EN 14682:2007. |
| --- | --- |

(6)

V reakci na pověření Komise přijal CEN normu EN 14682:2014 „Bezpečnost dětského oblečení – Šňůry a šňůry na stažení u dětského oblečení – Specifikace“, která nahrazuje normu EN 14682:2007. Norma EN 14682:2014 naplňuje pověření M/309 a je v souladu s obecným požadavkem na bezpečnost stanoveným ve směrnici 2001/95/ES. Odkaz na tuto normu by proto měl být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a nahradit odkaz na normu EN 14682:2007.

| (7) | Dne 16. prosince 1997 vydala Komise pověření M/264 pro CEN a Evropský výbor pro normalizaci v elektrotechnice (CENELEC) v oblasti bezpečnosti spotřebitele související s výrobky pro péči o dítě. |
| --- | --- |

(7)

Dne 16. prosince 1997 vydala Komise pověření M/264 pro CEN a Evropský výbor pro normalizaci v elektrotechnice (CENELEC) v oblasti bezpečnosti spotřebitele související s výrobky pro péči o dítě.

| (8) | V reakci na pověření Komise přijal CEN normu EN 1466:2014 „Výrobky pro péči o dítě – Přenosná lůžka a nosné konstrukce – Bezpečnostní požadavky a metody zkoušení“, která nahrazuje normu EN 1466:2004. Norma EN 1466:2014 naplňuje pověření M/264 a je v souladu s obecným požadavkem na bezpečnost stanoveným ve směrnici 2001/95/ES. Odkaz na tuto normu by proto měl být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a nahradit odkaz na normu EN 1466:2004. |
| --- | --- |

(8)

V reakci na pověření Komise přijal CEN normu EN 1466:2014 „Výrobky pro péči o dítě – Přenosná lůžka a nosné konstrukce – Bezpečnostní požadavky a metody zkoušení“, která nahrazuje normu EN 1466:2004. Norma EN 1466:2014 naplňuje pověření M/264 a je v souladu s obecným požadavkem na bezpečnost stanoveným ve směrnici 2001/95/ES. Odkaz na tuto normu by proto měl být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a nahradit odkaz na normu EN 1466:2004.

| (9) | V reakci na pověření M/264 přijal CEN rovněž normu EN 1930:2011 pro „Výrobky pro péči o dítě – Bezpečnostní zábrany – Bezpečnostní požadavky a metody zkoušení“ a normy EN 12221-1:2008+A1:2013 „Výrobky pro péči o dítě – Přebalovací jednotky pro domácí použití – Část 1: Bezpečnostní požadavky“ a EN 12221-2:2008+A1:2013 „Výrobky pro péči o dítě – Přebalovací jednotky pro domácí použití – Část 2: Zkušební metody“. |
| --- | --- |

(9)

V reakci na pověření M/264 přijal CEN rovněž normu EN 1930:2011 pro „Výrobky pro péči o dítě – Bezpečnostní zábrany – Bezpečnostní požadavky a metody zkoušení“ a normy EN 12221-1:2008+A1:2013 „Výrobky pro péči o dítě – Přebalovací jednotky pro domácí použití – Část 1: Bezpečnostní požadavky“ a EN 12221-2:2008+A1:2013 „Výrobky pro péči o dítě – Přebalovací jednotky pro domácí použití – Část 2: Zkušební metody“.

| (10) | Evropské normy EN 1930:2011, EN 12221-1:2008+A1:2013 a EN 12221-2:2008+A1:2013 naplňují pověření M/264 a jsou v souladu s obecným požadavkem na bezpečnost stanoveným ve směrnici 2001/95/ES. Odkazy na tyto normy by proto měly být zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(10)

Evropské normy EN 1930:2011, EN 12221-1:2008+A1:2013 a EN 12221-2:2008+A1:2013 naplňují pověření M/264 a jsou v souladu s obecným požadavkem na bezpečnost stanoveným ve směrnici 2001/95/ES. Odkazy na tyto normy by proto měly být zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie.

| (11) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného směrnicí 2001/95/ES, |
| --- | --- |

(11)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného směrnicí 2001/95/ES,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V řadě C Úředního věstníku Evropské unie se zveřejňují odkazy na tyto normy:

| a) | EN 14682:2014 „Bezpečnost dětského oblečení – Šňůry a šňůry na stažení u dětského oblečení – Specifikace“; |
| --- | --- |

a)

EN 14682:2014 „Bezpečnost dětského oblečení – Šňůry a šňůry na stažení u dětského oblečení – Specifikace“;

| b) | EN 1466:2014 „Výrobky pro péči o dítě – Přenosná lůžka a nosné konstrukce – Bezpečnostní požadavky a metody zkoušení“; |
| --- | --- |

b)

EN 1466:2014 „Výrobky pro péči o dítě – Přenosná lůžka a nosné konstrukce – Bezpečnostní požadavky a metody zkoušení“;

| c) | EN 1930:2011 „Výrobky pro péči o dítě – Bezpečnostní zábrany – Bezpečnostní požadavky a metody zkoušení“; |
| --- | --- |

c)

EN 1930:2011 „Výrobky pro péči o dítě – Bezpečnostní zábrany – Bezpečnostní požadavky a metody zkoušení“;

| d) | EN 12221-1:2008+A1:2013 „Výrobky pro péči o dítě – Přebalovací jednotky pro domácí použití – Část 1: Bezpečnostní požadavky“; |
| --- | --- |

d)

EN 12221-1:2008+A1:2013 „Výrobky pro péči o dítě – Přebalovací jednotky pro domácí použití – Část 1: Bezpečnostní požadavky“;

| e) | EN 12221-2:2008+A1:2013 „Výrobky pro péči o dítě – Přebalovací jednotky pro domácí použití – Část 2: Zkušební metody“. |
| --- | --- |

e)

EN 12221-2:2008+A1:2013 „Výrobky pro péči o dítě – Přebalovací jednotky pro domácí použití – Část 2: Zkušební metody“.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 31. července 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 11, 15.1.2002, s. 4.

1

---