# Euroopa Liidu L 58/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 58 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik4. märts 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 58

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik4. märts 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/301, 30. november 2015, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/71/EÜ regulatiivsete tehniliste standarditega prospekti kinnitamise ja avaldamise ning reklaamide levitamise kohta ja muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 809/2004 (
  1
  ) | 13 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/302, 25. veebruar 2016, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 21 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/303, 1. märts 2016, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Pane Toscano (KPN)] | 24 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/304, 2. märts 2016, millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste toodete registris nimetus [Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno (GTT)] | 28 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/305, 3. märts 2016, millega muudetakse määrust (EL) nr 37/2010 seoses toimeaine gentamütsiiniga (
  1
  ) | 35 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/306, 3. märts 2016, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 1283/2014, millega pärast vahepealset läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 3 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes | 38 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/307, 3. märts 2016, millega muudetakse 243. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud | 45 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/308, 3. märts 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 48 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud otsus (EL) 2016/309, 26. november 2015, mis käsitleb Bermudal kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes kehtiva järelevalvekorra samaväärsust Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/138/EÜ sätestatud korraga ja millega muudetakse komisjoni delegeeritud otsust (EL) 2015/2290 | 50 |
| | * | Komisjoni delegeeritud otsus (EL) 2016/310, 26. november 2015, milles käsitletakse Jaapanis kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes kehtiva solventsusrežiimi samaväärsust Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/138/EÜ sätestatud režiimiga | 55 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/301, 30. november 2015, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/71/EÜ regulatiivsete tehniliste standarditega prospekti kinnitamise ja avaldamise ning reklaamide levitamise kohta ja muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 809/2004 (
  1
  )

1

13

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/302, 25. veebruar 2016, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

21

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/303, 1. märts 2016, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Pane Toscano (KPN)]

24

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/304, 2. märts 2016, millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste toodete registris nimetus [Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno (GTT)]

28

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/305, 3. märts 2016, millega muudetakse määrust (EL) nr 37/2010 seoses toimeaine gentamütsiiniga (
  1
  )

1

35

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/306, 3. märts 2016, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 1283/2014, millega pärast vahepealset läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 3 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes

38

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/307, 3. märts 2016, millega muudetakse 243. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

45

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/308, 3. märts 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

48

OTSUSED

*

Komisjoni delegeeritud otsus (EL) 2016/309, 26. november 2015, mis käsitleb Bermudal kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes kehtiva järelevalvekorra samaväärsust Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/138/EÜ sätestatud korraga ja millega muudetakse komisjoni delegeeritud otsust (EL) 2015/2290

50

*

Komisjoni delegeeritud otsus (EL) 2016/310, 26. november 2015, milles käsitletakse Jaapanis kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes kehtiva solventsusrežiimi samaväärsust Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/138/EÜ sätestatud režiimiga

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 4.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2016/300,

29. veebruar 2016,

millega määratakse kindlaks ELi kõrgete ametnike rahalised tasud

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 243 ja artikli 286 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu peab kindlaks määrama ELi kõrgete ametnike („kõrged ametnikud”), sealhulgas Euroopa Ülemkogu eesistuja, (1) komisjoni presidendi ja liikmete, (2) liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, (3) Euroopa Kohtu presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäride, (4) Euroopa Kontrollikoja presidendi ja liikmete (5) ning nõukogu peasekretäri (6) palga, toetused ning pensioni, samuti võimalikud töötasude asemel tehtavad väljamaksed. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu peab kindlaks määrama ELi kõrgete ametnike („kõrged ametnikud”), sealhulgas Euroopa Ülemkogu eesistuja, (1) komisjoni presidendi ja liikmete, (2) liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, (3) Euroopa Kohtu presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäride, (4) Euroopa Kontrollikoja presidendi ja liikmete (5) ning nõukogu peasekretäri (6) palga, toetused ning pensioni, samuti võimalikud töötasude asemel tehtavad väljamaksed.

| (2) | On kohane, et kõrgete ametnike rahalised tasud ja muud hüvitised kajastaksid nimetatud isikute suurt vastutust, ja seega võivad need olla Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjades („personalieeskirjad”) sätestatud rahalistest tasudest ja muudest hüvitistest erinevad. |
| --- | --- |

(2)

On kohane, et kõrgete ametnike rahalised tasud ja muud hüvitised kajastaksid nimetatud isikute suurt vastutust, ja seega võivad need olla Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjades („personalieeskirjad”) sätestatud rahalistest tasudest ja muudest hüvitistest erinevad.

| (3) | See-eest on asjakohane teataval määral kohandada kehtivaid kõrgete ametnike rahalisi tasusid ja muid hüvitisi, et kajastada liidus toimunud institutsioonilist arengut ning ajakohastada rahaliste tasude struktuuri, et lisada sellesse vajaduse korral eeskätt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 1023/2013 (7) („personalieeskirjad”) kehtestatud muudatused. Personalieeskirjade reformimiste tõttu tuleb teha mitmeid muudatusi määrusesse nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom. Ühtlasi tuleb ajakohastada määrust (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77, (8) et võtta arvesse personalieeskirjade reforme. Kuna mõlemasse eri kõrgete ametnike rahalisi tasusid reguleerivasse määrusesse (määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77 ja määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom) tehakse hulgaliselt sisulisi muudatusi, on selguse, läbipaistvuse ja hea õigusloometava huvides mõttekas nimetatud määrused liita. |
| --- | --- |

(3)

See-eest on asjakohane teataval määral kohandada kehtivaid kõrgete ametnike rahalisi tasusid ja muid hüvitisi, et kajastada liidus toimunud institutsioonilist arengut ning ajakohastada rahaliste tasude struktuuri, et lisada sellesse vajaduse korral eeskätt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 1023/2013 (7) („personalieeskirjad”) kehtestatud muudatused. Personalieeskirjade reformimiste tõttu tuleb teha mitmeid muudatusi määrusesse nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom. Ühtlasi tuleb ajakohastada määrust (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77, (8) et võtta arvesse personalieeskirjade reforme. Kuna mõlemasse eri kõrgete ametnike rahalisi tasusid reguleerivasse määrusesse (määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77 ja määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom) tehakse hulgaliselt sisulisi muudatusi, on selguse, läbipaistvuse ja hea õigusloometava huvides mõttekas nimetatud määrused liita.

| (4) | Selleks et säilitada tasakaal ELi tavaametnike ja kõrgete ametnike rahaliste tasude vahel, on asjakohane lisada meetmed, millega kõrgete ametnike kohtlemine ühtlustatakse tavaametnike kohtlemisega olukordades, kus tavaametnikele kehtib ajakohastatud rahaliste tasude struktuur, näiteks toetuste automaatne kohandamine ning võimalus liituda ühise ravikindlustusskeemiga, sealhulgas ka pärast volituste lõppemist. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et säilitada tasakaal ELi tavaametnike ja kõrgete ametnike rahaliste tasude vahel, on asjakohane lisada meetmed, millega kõrgete ametnike kohtlemine ühtlustatakse tavaametnike kohtlemisega olukordades, kus tavaametnikele kehtib ajakohastatud rahaliste tasude struktuur, näiteks toetuste automaatne kohandamine ning võimalus liituda ühise ravikindlustusskeemiga, sealhulgas ka pärast volituste lõppemist.

| (5) | Lisaks on asjakohane kohandada pensioniõiguste aastakoefitsienti, viia pensioniiga kooskõlla personalieeskirjadesse tehtud muudatustega ning viidata kohaldatava koefitsiendi määratlemisel personalieeskirjadele, et tagada personalieeskirjade edasise muutmise korral automaatne kohandamine. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks on asjakohane kohandada pensioniõiguste aastakoefitsienti, viia pensioniiga kooskõlla personalieeskirjadesse tehtud muudatustega ning viidata kohaldatava koefitsiendi määratlemisel personalieeskirjadele, et tagada personalieeskirjade edasise muutmise korral automaatne kohandamine.

| (6) | Veel tuleks teha muudatusi, millega tagatakse, et endistel kõrgetel ametnikel on õigus saada igakuist üleminekutoetust oma teenistusajaga võrdse ajavahemiku eest. Samas ei tohiks see olla lühem kui kuus kuud ega pikem kui kaks aastat, arvestades, et kõrgete ametnike üleminekutoetuse eesmärk on anda neile vahetult pärast teenistusaja lõppu piiratud ajaks teatav rahaline kindlus samaväärse hüvitise või muu sissetuleku (näiteks pensioni) näol. |
| --- | --- |

(6)

Veel tuleks teha muudatusi, millega tagatakse, et endistel kõrgetel ametnikel on õigus saada igakuist üleminekutoetust oma teenistusajaga võrdse ajavahemiku eest. Samas ei tohiks see olla lühem kui kuus kuud ega pikem kui kaks aastat, arvestades, et kõrgete ametnike üleminekutoetuse eesmärk on anda neile vahetult pärast teenistusaja lõppu piiratud ajaks teatav rahaline kindlus samaväärse hüvitise või muu sissetuleku (näiteks pensioni) näol.

| (7) | Ühtlasi on asjakohane kohandada ametisse asumise ning ametist lahkumisega seotud toetused ning kuluhüvitised ametnikele ja muudele teenistujatele personalieeskirjade alusel makstavate sama liiki toetuste ja hüvitistega, nähes samas vajaduse korral ette paindlikkuse eeskätt kolimiskulude hüvitamisel, mille puhul tuleks võtta arvesse kõrgete ametnike esindusfunktsiooni. |
| --- | --- |

(7)

Ühtlasi on asjakohane kohandada ametisse asumise ning ametist lahkumisega seotud toetused ning kuluhüvitised ametnikele ja muudele teenistujatele personalieeskirjade alusel makstavate sama liiki toetuste ja hüvitistega, nähes samas vajaduse korral ette paindlikkuse eeskätt kolimiskulude hüvitamisel, mille puhul tuleks võtta arvesse kõrgete ametnike esindusfunktsiooni.

| (8) | Praeguste ja endiste kõrgete ametnike ravikindlustustingimused on vaja viia kooskõlla personalieeskirjade artiklites 72 ja 73 ametnikele ja muudele teenistujatele kehtestatud ravikindlustustingimustega. |
| --- | --- |

(8)

Praeguste ja endiste kõrgete ametnike ravikindlustustingimused on vaja viia kooskõlla personalieeskirjade artiklites 72 ja 73 ametnikele ja muudele teenistujatele kehtestatud ravikindlustustingimustega.

| (9) | Kuna käesoleva määruse sätted peaksid samal põhjusel asendama määruse nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77 ning otsuste 2009/909/EL, 2009/910/EL ja 2009/912/EL (v.a selle artikkel 5) sätted, tuleks viimased kehtetuks tunnistada, ilma et see piiraks nende jätkuvat kohaldamist kõrgetele ametnikele, kelle suhtes loetletud õigusaktidest üks või mitu kehtib ning kelle volitused ei ole lõppenud või lõppesid enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, |
| --- | --- |

(9)

Kuna käesoleva määruse sätted peaksid samal põhjusel asendama määruse nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77 ning otsuste 2009/909/EL, 2009/910/EL ja 2009/912/EL (v.a selle artikkel 5) sätted, tuleks viimased kehtetuks tunnistada, ilma et see piiraks nende jätkuvat kohaldamist kõrgetele ametnikele, kelle suhtes loetletud õigusaktidest üks või mitu kehtib ning kelle volitused ei ole lõppenud või lõppesid enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Kohaldamisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste ELi kõrgete ametnike („kõrged ametnikud”) suhtes:

| a) | Euroopa Ülemkogu eesistuja; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Ülemkogu eesistuja;

| b) | Euroopa Komisjoni president ja liikmed, sealhulgas liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Komisjoni president ja liikmed, sealhulgas liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja;

| c) | Euroopa Liidu Kohtu, sealhulgas Üldkohtu ja erikohtute president ja liikmed ning kohtujuristid; |
| --- | --- |

c)

Euroopa Liidu Kohtu, sealhulgas Üldkohtu ja erikohtute president ja liikmed ning kohtujuristid;

| d) | nõukogu peasekretär; |
| --- | --- |

d)

nõukogu peasekretär;

| e) | kontrollikoja president ja liikmed. |
| --- | --- |

e)

kontrollikoja president ja liikmed.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse kõrgete ametnike suhtes, kes nimetatakse ametisse või tagasi ametisse alates 4. märtsist 2016.

3.   Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse vabaabielu abieluna, tingimusel et täidetud on kõik personalieeskirjade VII lisa artikli 1 lõike 2 punktis c loetletud tingimused. Kõrge ametniku või endise kõrge ametniku vallalist partnerit loetakse ravikindlustusskeemis tema abikaasaks, kui täidetud on kõnealuse artikli lõike 2 punkti c alapunktides i, ii ja iii sätestatud tingimused.

II PEATÜKK

TÖÖTASU

Artikkel 2

Palk

Kõrged ametnikud saavad alates ametisse asumise kuupäevast kuni ametist lahkumise kuu viimase päevani põhipalka, mis on võrdne summaga, mis saadakse järgmiste protsentide kohaldamisel liidu ametniku 16. astme kolmanda järgu igakuise põhipalga suhtes.

| Palk |
| --- |
| Institutsioon | President/eesistuja | Asepresident | Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja | Liige | Kohtusekretär | Peasekretär |
| Euroopa Ülemkogu | 138 % | | | | | |
| Nõukogu | | | | | | 100 % |
| Euroopa Komisjon | 138 % | 125 % | 130 % | 112,5 % | | |
| Euroopa Kohus | 138 % | 125 % | | 112,5 % | 101 % | |
| Üldkohus | 112,5 % | 108 % | | 104 % | 95 % | |
| Erikohus | 104 % | | | 100 % | 90 % | |
| Kontrollikoda | 115 % | | | 108 % | | |

Palk

Institutsioon

President/eesistuja

Asepresident

Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja

Liige

Kohtusekretär

Peasekretär

Euroopa Ülemkogu

138 %

Nõukogu

100 %

Euroopa Komisjon

138 %

125 %

130 %

112,5 %

Euroopa Kohus

138 %

125 %

112,5 %

101 %

Üldkohus

112,5 %

108 %

104 %

95 %

Erikohus

104 %

100 %

90 %

Kontrollikoda

115 %

108 %

Artikkel 3

Liidule makstav maks – solidaarsusmaks

1.   Kõrgete ametnike suhtes kohaldatakse nõukogu määrust (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68 (9).

2.   Personalieeskirjade artiklit 66a kohaldatakse kõrgete ametnike suhtes mutatis mutandis.

III PEATÜKK

TOETUSED

Artikkel 4

Sisseseadmis- ja ümberasumistoetus – kolimis- ja sõidukulud

Kõrgetel ametnikel on õigus saada

| a) | ametisse asudes sisseseadmistoetust vastavalt personalieeskirjade VII lisa artiklile 5, mida kohaldatakse mutatis mutandis; |
| --- | --- |

a)

ametisse asudes sisseseadmistoetust vastavalt personalieeskirjade VII lisa artiklile 5, mida kohaldatakse mutatis mutandis;

mutatis mutandis

| b) | ametist lahkudes ümberasumistoetust vastavalt Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 24 lõikele 2, mida kohaldatakse mutatis mutandis; |
| --- | --- |

b)

ametist lahkudes ümberasumistoetust vastavalt Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 24 lõikele 2, mida kohaldatakse mutatis mutandis;

mutatis mutandis

| c) | hüvitist enda ja oma pereliikmete sõidukulude katteks
  ning |
| --- | --- |

c)

hüvitist enda ja oma pereliikmete sõidukulude katteks

ning

| d) | vastavalt personalieeskirjade VII lisa artiklile 9 hüvitist oma isiklike asjade ja mööbli kolimise eest, sealhulgas kindlustuskaitset tavariskide (vargus, purunemine ja tulekahju) vastu, ülemmäärade piires, mis on kehtestatud kõrge ametniku tööandjainstitutsiooni ametnike suhtes. Institutsioonid võivad tegelike kolimiskulude hüvitamisel näha esitatud arvete alusel ette erandeid, kuid erandi alusel hüvitatavad kulud võivad olla maksimaalselt 50 % suuremad kui vastava institutsiooni poolt oma töötajate suhtes kehtestatud ülemmäär. |
| --- | --- |

d)

vastavalt personalieeskirjade VII lisa artiklile 9 hüvitist oma isiklike asjade ja mööbli kolimise eest, sealhulgas kindlustuskaitset tavariskide (vargus, purunemine ja tulekahju) vastu, ülemmäärade piires, mis on kehtestatud kõrge ametniku tööandjainstitutsiooni ametnike suhtes. Institutsioonid võivad tegelike kolimiskulude hüvitamisel näha esitatud arvete alusel ette erandeid, kuid erandi alusel hüvitatavad kulud võivad olla maksimaalselt 50 % suuremad kui vastava institutsiooni poolt oma töötajate suhtes kehtestatud ülemmäär.

Ametisse tagasi nimetamise korral ei saa kõrge ametnik käesolevas artiklis sätestatud toetusi. Nimetatud toetusi ei saa ta ka juhul, kui ta nimetatakse või valitakse ametisse mõnes teises liidu institutsioonis, mille asukoht on linnas, kus ta pidi varem seoses ametikohustuste täitmisega elama, ning ta ei ole uue ametisse nimetamise või valimise ajaks sealt veel ära kolinud.

Artikkel 5

Välismaal elamise toetus

Kõrged ametnikud saavad alates ametisse asumise kuupäevast kuni ametist lahkumise kuu viimase päevani välismaal elamise toetust, mis moodustab 15 % nende põhipalgast.

Artikkel 6

Peretoetused

Kõrged ametnikud saavad alates ametisse asumise kuupäevast kuni ametist lahkumise kuu viimase päevani peretoetusi, mis määratakse kindlaks analoogia põhjal personalieeskirjade artikliga 67 ning nimetatud eeskirjade VII lisa artiklitega 1–3.

Artikkel 7

Esindustasu

Kõrged ametnikud saavad järgmist eurodes väljendatud igakuist esindustasu.

| Institutsioon | President/eesistuja | Asepresident | Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja | Liige | Kohtusekretär |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Euroopa Ülemkogu | 1 418,07 | | | | |
| Euroopa Komisjon | 1 418,07 | 911,38 | 911,38 | 607,71 | |
| Euroopa Kohus | 1 418,07 | 911,38 | | 607,71 | 554,17 |
| Üldkohus | 607,71 | 573,98 | | 554,17 | 471,37 |
| Erikohus | 554 | | | 500 | 400 |

Institutsioon

President/eesistuja

Asepresident

Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja

Liige

Kohtusekretär

Euroopa Ülemkogu

1 418,07

Euroopa Komisjon

1 418,07

911,38

911,38

607,71

Euroopa Kohus

1 418,07

911,38

607,71

554,17

Üldkohus

607,71

573,98

554,17

471,37

Erikohus

554

500

400

Artikkel 8

Tasu eriülesannete täitmise eest

Euroopa Liidu Kohtu kodade presidentidele ja peakohtujuristile makstakse ametiaja jooksul lisaks artiklites 4–7 ette nähtud toetustele allolevas tabelis näidatud igakuist eurodes väljendatud tasu eriülesannete täitmise eest.

| Tasu eriülesannete täitmise eest |
| --- |
| Euroopa Kohus | Üldkohus | Erikohus |
| Kodade presidendid ja peakohtujurist | Kodade presidendid | Kodade presidendid |
| 810,74 | 739,47 | 500 |

Tasu eriülesannete täitmise eest

Euroopa Kohus

Üldkohus

Erikohus

Kodade presidendid ja peakohtujurist

Kodade presidendid

Kodade presidendid

810,74

739,47

500

Artikkel 9

Lähetuskulud

Kõrgele ametnikule, kes peab ametikohustuste täitmisel oma institutsiooni asukohast mujale reisima,

| a) | hüvitatakse sõidukulud; |
| --- | --- |

a)

hüvitatakse sõidukulud;

| b) | hüvitatakse majutuskulud (üksnes tuba, teenindus ja maksud); |
| --- | --- |

b)

hüvitatakse majutuskulud (üksnes tuba, teenindus ja maksud);

| c) | makstakse lähetuse ajal päevaraha, mis on iga eemalviibitud täispäeva eest 105 % personalieeskirjades lähetuse ajaks ette nähtud päevarahast. |
| --- | --- |

c)

makstakse lähetuse ajal päevaraha, mis on iga eemalviibitud täispäeva eest 105 % personalieeskirjades lähetuse ajaks ette nähtud päevarahast.

Artikkel 10

Üleminekutoetus

1.   Kõrged ametnikud saavad alates ametist lahkumise kuule järgneva kuu esimesest päevast igakuist üleminekutoetust. Igakuise üleminekutoetuse saamise kestus on võrdne teenistusajaga. Samas ei tohi see olla lühem kui kuus kuud ega pikem kui kaks aastat.

Toetussumma määratakse kindlaks kõrge ametniku ametist lahkumise ajal saadud põhipalga alusel ning see moodustab põhipalgast

| — | 40 %, kui teenistusaeg oli kuni kaks aastat (k.a); |
| --- | --- |

—

40 %, kui teenistusaeg oli kuni kaks aastat (k.a);

| — | 45 %, kui teenistusaeg oli kaks kuni kolm aastat (k.a); |
| --- | --- |

—

45 %, kui teenistusaeg oli kaks kuni kolm aastat (k.a);

| — | 50 %, kui teenistusaeg oli kolm kuni viis aastat (k.a); |
| --- | --- |

—

50 %, kui teenistusaeg oli kolm kuni viis aastat (k.a);

| — | 55 %, kui teenistusaeg oli viis kuni kümme aastat (k.a); |
| --- | --- |

—

55 %, kui teenistusaeg oli viis kuni kümme aastat (k.a);

| — | 60 %, kui teenistusaeg oli kümme kuni viisteist aastat (k.a); |
| --- | --- |

—

60 %, kui teenistusaeg oli kümme kuni viisteist aastat (k.a);

| — | 65 %, kui teenistusaeg oli rohkem kui viisteist aastat. |
| --- | --- |

—

65 %, kui teenistusaeg oli rohkem kui viisteist aastat.

2.   Õigus üleminekutoetust saada lõpeb, kui endine kõrge ametnik nimetatakse tagasi ametisse mõnes liidu institutsioonis või valitakse Euroopa Parlamenti, jõuab pensioniikka artikli 11 tähenduses või tema surma korral. Uude ametisse nimetamise või Euroopa Parlamenti valimise korral makstakse üleminekutoetust kuni ametisse asumise kuupäevani, surma korral on viimane toetuskuu kuu, mil surm saabus.

3.   Kui endine kõrge ametnik alustab igakuise üleminekutoetuse saamise ajal tulutoovat tegevust, arvestatakse nimetatud toetusest maha summa, mille võrra tema igakuine brutotöötasu (enne maksude mahaarvamist) koos käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud toetusega ületab enne maksude mahaarvamist töötasu, mida ta sai kõrge ametnikuna töötades artiklite 2, 5 ja 6 kohaselt. Uue töö või ettevõtluse eest saadava töötasu arvutamisel võetakse arvesse igat liiki tasu, välja arvatud kulude katteks makstav tasu.

4.   Endine kõrge ametnik esitab ametist lahkumise kuupäeval, iga sellele järgneva aasta 1. jaanuaril ning oma varalise seisundi muutumise korral selle institutsiooni juhile, kus ta varem töötas, deklaratsiooni kõikide oma tegevuse eest saadavate tasude kohta, välja arvatud kulude katteks makstavad tasud.

Deklaratsioon esitatakse heas usus ning see on konfidentsiaalne. Selles sisalduvat teavet ei kasutata muul otstarbel kui käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil ning seda ei avaldata kolmandatele isikutele.

Täiendavaid töötasusid, mida endine kõrge ametnik oma töö käigus õiguspäraselt sai, üleminekutoetusest maha ei arvestata.

5.   Samuti on üleminekutoetust saaval endisel kõrgel ametnikul õigus saada artiklis 6 sätestatud peretoetusi, kui on täidetud kõnealuses artiklis sätestatud tingimused.

IV PEATÜKK

PENSIONID

Artikkel 11

Pensioniiga

1.   Pärast ametist lahkumist saavad endised kõrged ametnikud eluaegset pensioni, mida makstakse alates päevast, mil nad jõuavad pensioniikka vastavalt personalieeskirjade artiklile 77, mida kohaldatakse mutatis mutandis.

2.   Endised kõrged ametnikud võivad taotleda nimetatud pensioni maksmist alates kõige varem kuus aastat enne lõikes 1 osutatud pensioniiga. Sellisel juhul kohaldatakse pensioni suhtes taotluse esitamise hetkel järgmisi koefitsiente:

| 6–4 aastat varem | 0,70 |
| --- | --- |
| Vähem kui 4–3 aastat varem | 0,75 |
| Vähem kui 3–2 aastat varem | 0,80 |
| Vähem kui 2–1 aasta varem | 0,87 |
| Vähem kui 1 aasta varem | 0,95 |

6–4 aastat varem

0,70

Vähem kui 4–3 aastat varem

0,75

Vähem kui 3–2 aastat varem

0,80

Vähem kui 2–1 aasta varem

0,87

Vähem kui 1 aasta varem

0,95

Artikkel 12

Pension

Personalieeskirjade artikli 77 teise lõigu esimest lauset kohaldatakse mutatis mutandis. Pensioni suurus on võrdne kahekordse personalieeskirjade artikli 77 teise lõigu teises lauses osutatud määraga, mida kohaldatakse viimati saadud põhipalga suhtes iga töötatud täisaasta eest ning 1/12 nimetatud summa suhtes iga täiskuu eest.

mutatis mutandis

Kui asjaomased kõrged ametnikud on liidu institutsioonides töötanud mitmel ametikohal, arvutatakse pensioni aluseks olev palk välja otseses proportsioonis isiku poolt igal ametikohal töötatud ajaga.

Artikkel 13

Eelarvevahendite eraldamine

Käesolevas määruses sätestatud pensioniskeemi kohaselt maksmisele kuuluvad hüvitised kantakse liidu üldeelarvesse. Liikmesriigid tagavad ühiselt kõnealuste hüvitiste maksmise vastavalt nimetatud kulude rahastamise ulatusele.

V PEATÜKK

SOTSIAALSÄTTED

Artikkel 14

Töövõimetus

Kõrged ametnikud, kes on püsivalt töövõimetud ega saa seepärast oma ülesandeid täita ning ametist lahkuvad või tagandatakse, saavad tagasiastumise või tagandamise kuupäevast alates järgmisi hüvitisi:

| a) | püsiva töövõimetuse korral eluaegset pensioni, mida arvutatakse artikli 12 kohaselt ning mis peab olema vähemalt 30 % viimati saadud põhipalgast. Kui töövõimetuse põhjustab töökohustuste täitmisest tingitud haigus või invaliidsus, on neil õigus saada maksimumpensioni; |
| --- | --- |

a)

püsiva töövõimetuse korral eluaegset pensioni, mida arvutatakse artikli 12 kohaselt ning mis peab olema vähemalt 30 % viimati saadud põhipalgast. Kui töövõimetuse põhjustab töökohustuste täitmisest tingitud haigus või invaliidsus, on neil õigus saada maksimumpensioni;

| b) | ajutise töövõimetuse korral saavad nad töövõimetuse kestuse ajal pensioni, mis on viimati saadud põhipalgast tööülesannete täitmisest tingitud töövõimetuse või haiguse korral 60 % ning muudel juhtudel 30 %. Kui nimetatud invaliidsuspensioni saaja jõuab artiklis 11 sätestatud pensioniikka või kui invaliidsuspensioni on makstud seitse aastat, asendatakse see eluaegse pensioniga, mis arvutatakse artikli 12 kohaselt. |
| --- | --- |

b)

ajutise töövõimetuse korral saavad nad töövõimetuse kestuse ajal pensioni, mis on viimati saadud põhipalgast tööülesannete täitmisest tingitud töövõimetuse või haiguse korral 60 % ning muudel juhtudel 30 %. Kui nimetatud invaliidsuspensioni saaja jõuab artiklis 11 sätestatud pensioniikka või kui invaliidsuspensioni on makstud seitse aastat, asendatakse see eluaegse pensioniga, mis arvutatakse artikli 12 kohaselt.

Artikkel 15

Tervisekindlustus ja teised kindlustuse vormid ning hüvitised

1.   Personalieeskirjade artikleid 72 ja 73 kohaldatakse kõrgete ametnike suhtes mutatis mutandis. Kõrged ametnikud, kel on õigus saada personalieeskirjade artiklis 72 sätestatud hüvitisi, peavad teatama kõigi nende hüvitiste summa, mis neile on makstud või mida nad saavad endale või oma kindlustusega hõlmatud isikutele nõuda mõne muu õigusaktiga ette nähtud ravikindlustusskeemi alusel. Kui saadavate hüvitiste kogusumma ületab artikli 72 lõikes 1 sätestatud hüvitiste summa, lahutatakse vahe artikli 72 lõike 1 kohaselt hüvitatavast summast, välja arvatud liidu ravikindlustusskeemi kohaselt mittehüvitatavaid kulusid hõlmava täiendava eraravikindlustusskeemi alusel saadud hüvitised.

2.   Endised kõrged ametnikud, kellel on õigus saada hüvitist käesoleva määruse artiklis 12 sätestatud pensioniskeemi alusel, käesoleva määruse artiklis 10 sätestatud üleminekutoetust või hüvitist käesoleva määruse artiklis 14 sätestatud invaliidsuspensioniskeemi alusel, võivad taotleda, et nende suhtes kohaldataks personalieeskirjade artiklis 72 sätestatud kindlustust, nagu on kindlaks määratud käesoleva artikli lõikes 1.

3.   Endised kõrged ametnikud, kellel ei ole õigust saada hüvitist käesoleva määruse artiklis 12 sätestatud pensioniskeemi alusel, käesoleva määruse artiklis 10 sätestatud üleminekutoetust ega hüvitist käesoleva määruse artiklis 14 sätestatud invaliidsuspensioniskeemi alusel, võivad taotleda, et nende suhtes kohaldataks personalieeskirjade artiklis 72 sätestatud kindlustust, nagu on kindlaks määratud käesoleva artikli lõikes 1, tingimusel et nad ei tegele tulutoova tegevusega. Sellisel juhul tasuvad nad täies ulatuses sellise kindlustuse jaoks vajalikud sissemaksed. Kõnealused sissemaksed arvutatakse viimase käesoleva määruse artikli 10 alusel makstava igakuise üleminekutoetuse alusel, võttes nõuetekohaselt arvesse kõnealuse summa hilisemaid ajakohastamisi.

4.   Personalieeskirjade artikleid 74 ja 75, milles muu hulgas sätestatakse lapse sünnitoetus ja surma korral makstav toetus, kohaldatakse kõrgete ametnike suhtes mutatis mutandis.

Artikkel 16

Surm töökohustuste täitmisel

Kui kõrge ametnik ametiaja jooksul sureb, saavad tema lesk või ülalpeetavad lapsed surmale järgneva kolmanda kuu lõpuni töötasusid, mida kõrge ametnik pidanuks saama artiklite 2, 5 ja 6 kohaselt.

Artikkel 17

Õiguste üleminek

Kui kõrge ametniku töövõimetuses või surmas on süüdi kolmas isik, lähevad selle kõrge ametniku või kõrge ametniku õigusjärglaste õigus algatada nimetatud kolmanda poole suhtes kohtumenetlus üle liidule liidu pensioniskeemiga seotud kohustuste ulatuses.

Artikkel 18

Toitjakaotuspension

1.   Sellise kõrge ametniku või endise kõrge ametniku, kellel oli surma ajal õigus saada pensioni, lesk ja tema surma ajal ülalpeetavad lapsed, saavad toitjakaotuspensioni.

Nimetatud pension moodustab kõrge ametniku või endise kõrge ametniku surma ajal artikli 12 kohaselt maksmisele kuulunud pensionist järgmise protsendi:

| Lesele | 60 % |
| --- | --- |
| Igale lapsele, kui surnud on üks vanem | 10 % |
| Igale lapsele, kui surnud on mõlemad vanemad | 20 % |

Lesele

60 %

Igale lapsele, kui surnud on üks vanem

10 %

Igale lapsele, kui surnud on mõlemad vanemad

20 %

Kui kõrge ametnik sureb ametiaja jooksul,

| — | on lese toitjakaotuspension 36 % kõrge ametniku surmaaegsest põhipalgast; |
| --- | --- |

—

on lese toitjakaotuspension 36 % kõrge ametniku surmaaegsest põhipalgast;

| — | on sellise esimese orvu pension, kellel on surnud mõlemad vanemad, vähemalt 12 % kõrge ametniku surmaaegsest põhipalgast. Kui mõlemast vanemast jäi maha mitu orbu, jagatakse toitjakaotuspensioni kogusumma orbude vahel võrdselt. |
| --- | --- |

—

on sellise esimese orvu pension, kellel on surnud mõlemad vanemad, vähemalt 12 % kõrge ametniku surmaaegsest põhipalgast. Kui mõlemast vanemast jäi maha mitu orbu, jagatakse toitjakaotuspensioni kogusumma orbude vahel võrdselt.

2.   Toitjakaotuspensionide kogusumma ei tohi ületada kõrge ametniku või endise kõrge ametniku pensioni, mille alusel neid arvutatakse. Vajaduse korral jaotatakse maksimaalsed toitjakaotuspensionid pensionisaajate vahel lõikes 1 nimetatud protsentide kohaselt.

3.   Toitjakaotuspensione makstakse alates surmale järgneva kuu esimesest päevast. Kui kohaldatakse artiklit 16, tekib õigus pensioni saada surmale järgneva neljanda kuu esimesel päeval.

4.   Õigus toitjakaotuspensioni saada lõpeb selle kalendrikuu lõpus, mil õigustatud isik sureb. Õigus orvupensioni saada lõpeb selle kuu lõpus, mil laps saab 21 aasta vanuseks. Pensioni saamise õigust võib siiski pikendada, kui laps omandab haridust või kutseõpet, kuid mitte kauem, kui tema 25-aastaseks saamise kuu lõpuni.

Orvule, kes haiguse või töövõimetuse tõttu ei suuda elatist teenida, makstakse pensioni edasi.

5.   Kui endine kõrge ametnik abiellub ning on abiellumise kuupäeval käesoleva määruse kohaselt pensioniõiguslik, ei saa abikaasa ja abielupaari lapsed toitjakaotuspensioni, kui abielu oli endise kõrge ametniku surma ajaks kestnud vähem kui viis aastat.

6.   Lese õigus saada toitjakaotuspensioni lõpeb taasabiellumise korral. Sellisel juhul makstakse lesele viivitamata ühekordne toetus kahe aasta toitjakaotuspensioni suuruses summas.

7.   Kui kõrgest ametnikust jäävad lisaks lesele maha orvud eelmisest abielust või teised tema kaudu õigustatud isikud või orvud eri abieludest, jaotatakse pension analoogselt personalieeskirjade VIII lisa artiklitega 22, 27 ja 28.

8.   Kõrge ametniku lesel ja ülalpeetavatel lastel on õigus saada haigushüvitist personalieeskirjade kohase sotsiaalkindlustusskeemi alusel.

Nad peavad teatama kõigi nende hüvitiste summa, mis neile on makstud või mida nad saavad endale või oma kindlustusega hõlmatud isikutele nõuda mõne muu õigusaktidega ettenähtud ravikindlustusskeemi alusel. Kui saadavate hüvitiste kogusumma ületab artikli 72 lõikes 1 sätestatud hüvitiste summa, lahutatakse vahe artikli 72 lõike 1 kohaselt hüvitatavast summast, välja arvatud liidu ravikindlustusskeemi kohaselt mittehüvitatavaid kulusid hõlmava täiendava eraravikindlustusskeemi alusel saadud hüvitised.

VI PEATÜKK

AJAKOHASTAMISED JA ARVUTUSMEETODID

Artikkel 19

Hüvitiste ja pensionide ajakohastamine

Käesoleva määruse artiklites 7 ja 8 sätestatud toetusi ning käesoleva määruse artiklites 12, 14 ja 18 sätestatud pensionihüvitisi ajakohastatakse personalieeskirjade artikli 65 ja selle XI lisa kohaldamisest tuleneva ajakohastatud summaga ning seda kohaldatakse mutatis mutandis.

mutatis mutandis

Käesolevat sätet kohaldatakse nende kõrgete ametnike pensionihüvitiste suhtes, kelle volitused ei ole lõppenud või lõppesid enne 4. märtsi 2016.

Artikkel 20

Paranduskoefitsiendid

Käesoleva määruse artiklis 2 nimetatud põhipalkade, käesoleva määruse artiklis 5 nimetatud toetuste ja käesoleva määruse artiklis 6 nimetatud peretoetuste suhtes kohaldatakse paranduskoefitsienti personalieeskirjade artikli 64 kohaselt.

Artikkel 21

Akumuleerumise vältimine

Artiklis 10 sätestatud üleminekutoetust, artiklis 12 sätestatud pensioni ja artiklis 14 sätestatud pensione ei maksta ühele isikule korraga. Kui kõrgel ametnikul on õigus saada toetust või pensioni rohkem kui ühe loetletud sätte kohaselt, kohaldatakse üksnes saaja jaoks soodsaimat sätet. Kui kõrge ametnik jõuab artiklis 11 määratletud pensioniikka, lõpeb õigus üleminekutoetusele.

VII PEATÜKK

MAKSEKORD

Artikkel 22

Makse koht ja maksmine

1.   Artiklite 2, 4, 5, 6, 7, 15 ja 16 kohased summad makstakse välja selles riigis ja selle riigi vääringus, kus kõrged ametnikud oma tööülesandeid täidavad, või nende taotlusel eurodes liidus asuvale pangakontole.

2.   Personalieeskirjade VII lisa artikli 17 lõikeid 2–4 kohaldatakse mutatis mutandis kõrgete ametnike suhtes.

3.   Artiklite 10, 12, 14 ja 18 alusel makstavate summade suhtes ei kohaldata paranduskoefitsienti. Need summad makstakse liidus elavatele makse saajatele eurodes liidus asuvale pangakontole.

Väljaspool liitu elavatele makse saajatele makstakse pensioni eurodes liidus või elukohariigis asuvale pangakontole. Pensioni võib erandina maksta välisvaluutas pensionäri elukohariigis ümberarvutatuna kõige hilisema Euroopa Liidu üldeelarve rakendamiseks kasutatud vahetuskursiga.

VIII PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 23

Kõlbmatus

Kõrged ametnikud, kes on kooskõlas aluslepingu asjakohaste sätetega vabastatud ametist raske üleastumise tõttu, võib sellest tulenevalt ilma jätta õigusest saada üleminekutoetust või vanaduspensioni. See ei mõjuta aga kõrge ametniku kaudu õigustatud isikuid.

Artikkel 24

Kohaldamises osalemise klausel – üleminekusätted

1.   Ilma et see piiraks artikli 1 lõike 2 kohaldamist, võivad enne 4. märtsi 2016 ametis olevad kõrged ametnikud, ning ka enne nimetatud kuupäeva ametis olnud endised kõrged ametnikud taotleda, et nende suhtes kohaldataks artiklit 15. Nimetatud taotlus tuleb esitada kuue kuu jooksul alates 4. märtsist 2016.

2.   Personalieeskirjade XIII lisa artikleid 20, 24 ja 25 ning artikli 24a esimest lauset kohaldatakse mutatis mutandis käesoleva määruse artiklite 10, 11, 12, 14 ja 18 alusel makstavate summade saajate suhtes. Personalieeskirjade XIII lisa artiklis 24a nimetatud kuupäeva 1. jaanuar 2014 loetakse kuupäevaks 4. märts 2016.

Artikkel 25

Kehtetuks tunnistatud ja kehtima jäävad sätted

1.   Tunnistatakse kehtetuks järgmised õigusaktid, piiramata nende jätkuvat kohaldamist kõrgete ametnike suhtes, kelle volitused ei ole lõppenud või lõppesid enne 4. märtsi 2016:

| a) | määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom; |
| --- | --- |

a)

määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom;

| b) | määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77; |
| --- | --- |

b)

määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77;

| c) | otsus 2009/909/EL; |
| --- | --- |

c)

otsus 2009/909/EL;

| d) | otsus 2009/910/EL; |
| --- | --- |

d)

otsus 2009/910/EL;

| e) | otsus 2009/912/EL, välja arvatud selle artikkel 5. |
| --- | --- |

e)

otsus 2009/912/EL, välja arvatud selle artikkel 5.

2.   Viiteid kehtetuks tunnistatud sätetele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

3.   Tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused nr 63 (EMÜ) (10) ja nr 14 (Euratom), (11) Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ministrite erinõukogu 22. mai 1962. aasta otsus (12) ja nõukogude määrus nr 62 (EMÜ), nr 13 (Euratom), (13) välja arvatud selle artikkel 20.

4.   Jõusse jääb Euroopa Söe- ja Teraseühenduse 13. ja 14. oktoobri 1958. aasta ministrite erinõukogu otsus.

Artikkel 26

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub 4. märtsil 2016.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. veebruar 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

H.G.J. KAMP

---

(1)  Nõukogu 1. detsembri 2009. aasta otsus 2009/909/EL, millega sätestatakse Euroopa Ülemkogu eesistuja teenistustingimused (ELT L 322, 9.12.2009, lk 35).

1

(2)  Nõukogu 25. juuli 1967. aasta määrus nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Ühenduste Kohtu presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri, esimese astme kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri ning Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu esimehe, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT L 187, 8.8.1967, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 1. detsembri 2009. aasta otsus nr 2009/910/EL, millega sätestatakse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja teenistustingimused (ELT L 322, 9.12.2009, lk 36).

3

(4)  Vt joonealune märkus 2.

4

(5)  Nõukogu 18. oktoobri 1977. aasta määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77 kontrollikoja liikmete rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 1. detsembri 2009. aasta otsus 2009/912/EL, millega sätestatakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri teenistustingimused (ELT L 322, 9.12.2009, lk 38).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1023/2013, millega muudetakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi (ELT L 287, 29.10.2013, lk 15).

7

(8)  Vt joonealune märkus 5.

8

(9)  Nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8).

9

(10)  Nõukogu määrus nr 63, millega määratakse kindlaks komisjoni liikmete rahalised tasud (EÜT 62, 19.7.1962, lk 1724/62).

10

(11)  Nõukogu määrus nr 14, millega määratakse kindlaks komisjoni liikmete rahalised tasud (EÜT 62, 19.7.1962, lk 1730/62).

11

(12)  Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ministrite erinõukogu otsus, millega määratakse kindlaks ülemameti liikmete rahalised tasud (EÜT 62, 19.7.1962, lk 1734/62).

12

(13)  Nõukogude määrus nr 62 (EMÜ), nr 13 (Euratom), millega määratakse kindlaks Euroopa Kohtu liikmete rahalised tasud (EÜT 62, 19.7.1962, lk 1713/62).

13

---

| 4.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/13

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2016/301,

30. november 2015,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/71/EÜ regulatiivsete tehniliste standarditega prospekti kinnitamise ja avaldamise ning reklaamide levitamise kohta ja muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 809/2004

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti ja direktiivi 2001/34/EÜ muutmise kohta, (1) eelkõige selle artikli 13 lõike 7 kolmandat lõiku, artikli 14 lõike 8 kolmandat lõiku ja artikli 15 lõike 7 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2003/71/EÜ on ühtlustatud prospektide koostamise, kinnitamise ja levitamise nõuded. Selleks et tagada ühtlustamise järjepidevus ja võtta arvesse finantsturgude tehnilist arengut, on vaja neid nõudeid täpsustada; eelkõige on vaja täpsustada selliseid nõudeid, mis esitatakse kinnitamisprotsessile, avaldamisele ning teabele (sealhulgas reklaamile), mida levitatakse lisaks prospektile ja milles käsitletakse pakkumist või kauplemisele lubamist. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2003/71/EÜ on ühtlustatud prospektide koostamise, kinnitamise ja levitamise nõuded. Selleks et tagada ühtlustamise järjepidevus ja võtta arvesse finantsturgude tehnilist arengut, on vaja neid nõudeid täpsustada; eelkõige on vaja täpsustada selliseid nõudeid, mis esitatakse kinnitamisprotsessile, avaldamisele ning teabele (sealhulgas reklaamile), mida levitatakse lisaks prospektile ja milles käsitletakse pakkumist või kauplemisele lubamist.

| (2) | Prospekti läbivaatamise ja kinnitamise protsess hõlmab korduvust: liikmesriigi pädeva asutuse otsus prospekt kinnitada tehakse korduva analüüsi põhjal ning prospekti kavandit muudab ja täiendab korduvalt emitent, pakkuja või reguleeritud turul kauplemise loa taotleja, tagamaks, et prospekt vastab täielikkuse nõudele ning et selles esitatud teave on arusaadav ja asjakohane. Selleks et võimaldada emitentidele, pakkujatele või kauplemise loa taotlejatele kinnitamisprotsessi suhtes suuremat kindlust, on vaja täpsustada, millised dokumendid tuleb liikmesriikide pädevatele asutustele prospekti kinnitamise eri etappidel esitada. |
| --- | --- |

(2)

Prospekti läbivaatamise ja kinnitamise protsess hõlmab korduvust: liikmesriigi pädeva asutuse otsus prospekt kinnitada tehakse korduva analüüsi põhjal ning prospekti kavandit muudab ja täiendab korduvalt emitent, pakkuja või reguleeritud turul kauplemise loa taotleja, tagamaks, et prospekt vastab täielikkuse nõudele ning et selles esitatud teave on arusaadav ja asjakohane. Selleks et võimaldada emitentidele, pakkujatele või kauplemise loa taotlejatele kinnitamisprotsessi suhtes suuremat kindlust, on vaja täpsustada, millised dokumendid tuleb liikmesriikide pädevatele asutustele prospekti kinnitamise eri etappidel esitada.

| (3) | Prospekti kavand tuleks liikmesriigi pädevale asutusele alati esitada otsingut võimaldaval elektroonilisel kujul ja sellise elektroonilise kanali kaudu, mis on asjaomasele asutusele vastuvõetav. Otsingut võimaldav elektrooniline vorm lubab pädevatel asutustel teha prospektis otsinguid konkreetsete terminite või sõnade põhjal ning see aitab kaasa prospekti kiiremale kontrollimisele ja tõhusale ja õigeaegsele läbivaatamisele. |
| --- | --- |

(3)

Prospekti kavand tuleks liikmesriigi pädevale asutusele alati esitada otsingut võimaldaval elektroonilisel kujul ja sellise elektroonilise kanali kaudu, mis on asjaomasele asutusele vastuvõetav. Otsingut võimaldav elektrooniline vorm lubab pädevatel asutustel teha prospektis otsinguid konkreetsete terminite või sõnade põhjal ning see aitab kaasa prospekti kiiremale kontrollimisele ja tõhusale ja õigeaegsele läbivaatamisele.

| (4) | Igas liikmesriigi pädevale asutusele esitatavas prospekti kavandis, välja arvatud esimeses kavandis, tuleb selgesti ära märkida muudatused, mis on tehtud võrreldes eelmise kavandiga, ning selgitada, kuidas on nende muudatuste kaudu püütud kõrvaldada puudusi, millele pädev asutus on osutanud. Prospekti kavand tuleks liikmesriigi pädevale asutusele esitada iga kord kahes eksemplaris: märgistatud versioon, milles on esile toodud kõik muudatused võrreldes eelmise kavandiga, ja märgistamata versioon, milles selliseid muudatusi esile toodud ei ole. |
| --- | --- |

(4)

Igas liikmesriigi pädevale asutusele esitatavas prospekti kavandis, välja arvatud esimeses kavandis, tuleb selgesti ära märkida muudatused, mis on tehtud võrreldes eelmise kavandiga, ning selgitada, kuidas on nende muudatuste kaudu püütud kõrvaldada puudusi, millele pädev asutus on osutanud. Prospekti kavand tuleks liikmesriigi pädevale asutusele esitada iga kord kahes eksemplaris: märgistatud versioon, milles on esile toodud kõik muudatused võrreldes eelmise kavandiga, ja märgistamata versioon, milles selliseid muudatusi esile toodud ei ole.

| (5) | Juhul kui komisjoni määruse (EÜ) nr 809/2004 (2) asjaomastes lisades nõutud teabeühikuid ei kohaldata või kui emissioon või emitent ei ole oma olemuselt konkreetse prospekti jaoks asjakohane, tuleks sellistest teabeühikutest liikmesriigi pädevale asutusele teatada, et vähendada viivitusi läbivaatamisprotsessis. |
| --- | --- |

(5)

Juhul kui komisjoni määruse (EÜ) nr 809/2004 (2) asjaomastes lisades nõutud teabeühikuid ei kohaldata või kui emissioon või emitent ei ole oma olemuselt konkreetse prospekti jaoks asjakohane, tuleks sellistest teabeühikutest liikmesriigi pädevale asutusele teatada, et vähendada viivitusi läbivaatamisprotsessis.

| (6) | Juhul kui liikmesriigi pädev asutus leiab, et emitent, pakkuja või kauplemise loa taotleja ei ole võimeline täitma prospektiga seotud nõudeid, peaks pädeval asutusel olema ressursside tõhusa kasutamise huvides õigus läbivaatamine ilma prospekti kinnitamata lõpetada. |
| --- | --- |

(6)

Juhul kui liikmesriigi pädev asutus leiab, et emitent, pakkuja või kauplemise loa taotleja ei ole võimeline täitma prospektiga seotud nõudeid, peaks pädeval asutusel olema ressursside tõhusa kasutamise huvides õigus läbivaatamine ilma prospekti kinnitamata lõpetada.

| (7) | Prospektide, sealhulgas nende lõplike tingimuste elektroonilise avaldamisega tagatakse investoritele kiire ja hõlbus juurdepääs prospektides sisalduvale teabele. Keelatud peaks olema nõuda investoritelt, et nad nõustuksid enne prospekti avamist õiguslikku vastutust piirava klausliga, maksaksid tasu või registreeriksid end eelnevalt, sest selline praktika takistab hõlpsat juurdepääsu. Õiguslikku vastutust piiravate klauslitena ei tuleks käsitada filtreid, millega antakse hoiatav viide selle kohta, millises jurisdiktsioonis pakkumine tehakse, ja millega nõutakse investoritelt, et nad avalikustaksid oma elukohariigi või teataksid, et nad ei ela konkreetses riigis või jurisdiktsioonis. |
| --- | --- |

(7)

Prospektide, sealhulgas nende lõplike tingimuste elektroonilise avaldamisega tagatakse investoritele kiire ja hõlbus juurdepääs prospektides sisalduvale teabele. Keelatud peaks olema nõuda investoritelt, et nad nõustuksid enne prospekti avamist õiguslikku vastutust piirava klausliga, maksaksid tasu või registreeriksid end eelnevalt, sest selline praktika takistab hõlpsat juurdepääsu. Õiguslikku vastutust piiravate klauslitena ei tuleks käsitada filtreid, millega antakse hoiatav viide selle kohta, millises jurisdiktsioonis pakkumine tehakse, ja millega nõutakse investoritelt, et nad avalikustaksid oma elukohariigi või teataksid, et nad ei ela konkreetses riigis või jurisdiktsioonis.

| (8) | Reklaamid, mis on seotud üldsusele pakkumise või kauplemise lubamisega, võivad muutuda ebatäpseks või eksitavaks, kui vastavas prospektis sisalduvas teabes tuvastatakse oluline viga või ebatäpsus või kui seda teavet muudab uus oluline seik. Tuleks kehtestada nõuded, millega tagada, et kui reklaamid on muutunud ebatäpseks või eksitavaks uue seiga, olulise vea või ebatäpsuse ilmnemise tõttu, siis neid reklaame muudetakse. |
| --- | --- |

(8)

Reklaamid, mis on seotud üldsusele pakkumise või kauplemise lubamisega, võivad muutuda ebatäpseks või eksitavaks, kui vastavas prospektis sisalduvas teabes tuvastatakse oluline viga või ebatäpsus või kui seda teavet muudab uus oluline seik. Tuleks kehtestada nõuded, millega tagada, et kui reklaamid on muutunud ebatäpseks või eksitavaks uue seiga, olulise vea või ebatäpsuse ilmnemise tõttu, siis neid reklaame muudetakse.

| (9) | Kuna prospekt on usaldusväärne teabeallikas üldsusele pakkumise või kauplemise lubamise küsimustes, peaks kogu teave, mida nende pakkumiste ja kauplemise lubade kohta kas reklaami või mõnel muul eesmärgil ja kas suuliselt või kirjalikult levitatakse, olema kooskõlas prospektis sisalduva teabega. See tuleks tagada, nõudes, et levitatav teave ei tohi olla vastuolus prospekti sisuga või et selles ei tohi osutada teabele, mis on vastuolus prospekti sisuga. Lisaks tuleks keelata levitada teavet, mis annab prospekti sisust väära ettekujutuse. Kuna investeerimisotsust võivad ebaproportsionaalselt mõjutada alternatiivsed tulemusnäitajad, ei tohiks lisaks prospektile levitatav teave üldsusele pakkumise või kauplemisele lubamise kohta sisaldada selliseid näitajaid, kui prospektis neid näitajaid ei ole. |
| --- | --- |

(9)

Kuna prospekt on usaldusväärne teabeallikas üldsusele pakkumise või kauplemise lubamise küsimustes, peaks kogu teave, mida nende pakkumiste ja kauplemise lubade kohta kas reklaami või mõnel muul eesmärgil ja kas suuliselt või kirjalikult levitatakse, olema kooskõlas prospektis sisalduva teabega. See tuleks tagada, nõudes, et levitatav teave ei tohi olla vastuolus prospekti sisuga või et selles ei tohi osutada teabele, mis on vastuolus prospekti sisuga. Lisaks tuleks keelata levitada teavet, mis annab prospekti sisust väära ettekujutuse. Kuna investeerimisotsust võivad ebaproportsionaalselt mõjutada alternatiivsed tulemusnäitajad, ei tohiks lisaks prospektile levitatav teave üldsusele pakkumise või kauplemisele lubamise kohta sisaldada selliseid näitajaid, kui prospektis neid näitajaid ei ole.

| (10) | Määrus (EÜ) nr 809/2004 sisaldab sätteid, mis käsitlevad prospekti avaldamist ja reklaamide levitamist. Nõuete dubleerimise vältimiseks tuleks määruse (EÜ) nr 809/2004 konkreetsed sätted välja jätta. |
| --- | --- |

(10)

Määrus (EÜ) nr 809/2004 sisaldab sätteid, mis käsitlevad prospekti avaldamist ja reklaamide levitamist. Nõuete dubleerimise vältimiseks tuleks määruse (EÜ) nr 809/2004 konkreetsed sätted välja jätta.

| (11) | Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille on komisjonile esitanud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA). |
| --- | --- |

(11)

Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille on komisjonile esitanud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA).

| (12) | ESMA on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (3) artiklile 10 korraldanud avalikud konsultatsioonid selliste regulatiivsete tehniliste standardite kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust kõnealuse määruse artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(12)

ESMA on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (3) artiklile 10 korraldanud avalikud konsultatsioonid selliste regulatiivsete tehniliste standardite kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust kõnealuse määruse artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED JA PROSPEKTI KINNITAMINE

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse regulatiivsed tehnilised standardid, millega täpsustatakse

| 1) | direktiivi 2003/71/EÜ artiklis 13 sätestatud projekti kinnitamise korda; |
| --- | --- |

1)

direktiivi 2003/71/EÜ artiklis 13 sätestatud projekti kinnitamise korda;

| 2) | direktiivi 2003/71/EÜ artikli 14 lõigetes 1–4 sätestatud projekti avaldamise korda; |
| --- | --- |

2)

direktiivi 2003/71/EÜ artikli 14 lõigetes 1–4 sätestatud projekti avaldamise korda;

| 3) | direktiivi 2003/71/EÜ artiklis 15 viidatud reklaami levitamise korda; |
| --- | --- |

3)

direktiivi 2003/71/EÜ artiklis 15 viidatud reklaami levitamise korda;

| 4) | direktiivi 2003/71/EÜ artikli 15 lõikes 4 sätestatud nõuet, mille kohaselt peab teave, mis käsitleb üldsusele pakkumist või reguleeritud turul kauplemise lubamist, olema kooskõlas prospektis sisalduva teabega. |
| --- | --- |

4)

direktiivi 2003/71/EÜ artikli 15 lõikes 4 sätestatud nõuet, mille kohaselt peab teave, mis käsitleb üldsusele pakkumist või reguleeritud turul kauplemise lubamist, olema kooskõlas prospektis sisalduva teabega.

Artikkel 2

Kinnitamistaotluse esitamine

1.   Emitent, pakkuja või reguleeritud turul kauplemise loa taotleja peab esitama kõik prospekti kavandid liikmesriigi pädevale asutusele elektrooniliste kanalite kaudu otsingut võimaldaval elektroonilisel kujul. Prospekti esimese kavandi esitamisel tuleb teada anda kontaktisik, kellele pädev asutus võib elektroonilise kanali kaudu kirjalikult esitada kõik teated.

2.   Samuti peab emitent, pakkuja või reguleeritud turul kauplemise loa taotleja esitama pädevale asutusele koos prospekti esimese kavandiga või siis prospekti läbivaatamise käigus otsingut võimaldaval elektroonilisel kujul järgmised dokumendid ja järgmise teabe:

| a) | juhul kui päritoluliikmesriigi pädev asutus nõuab seda kooskõlas määruse (EÜ) nr 809/2004 artikli 25 lõikega 4 või siis omal algatusel, ristviite nimekirja, milles tuuakse välja ka määruse (EÜ) nr 809/2004 I–XXX lisas sisalduvad mis tahes ühikud, mis ei ole prospekti lisatud, sest need ei ole emitendi, pakkuja või kauplemise loa taotleja või üldsusele pakutavate või kauplemiseks noteeritavate väärtpaberite olemusest tulenevalt asjakohased.
  Juhul kui ristviite nimekirja ei esitata ja kui prospekti kavandis sisalduvate ühikute järjestus ei ühti määruse (EÜ) nr 809/2004 lisades esitatud teabe järjestusega, märgitakse andmed selle kohta, millised prospekti osad vastavad asjakohastele avalikustamise nõuetele, prospekti kavandi servale. Ääremärkustega prospektile tuleb lisada dokument, milles tuuakse välja määruse (EÜ) nr 809/2004 asjaomastes lisades sisalduvad mis tahes ühikud, mis ei ole prospekti lisatud, sest need ei ole emitendi, pakkuja või kauplemise loa taotleja või üldsusele pakutavate või kauplemiseks noteeritavate väärtpaberite olemusest tulenevalt asjakohased; |
| --- | --- |

a)

juhul kui päritoluliikmesriigi pädev asutus nõuab seda kooskõlas määruse (EÜ) nr 809/2004 artikli 25 lõikega 4 või siis omal algatusel, ristviite nimekirja, milles tuuakse välja ka määruse (EÜ) nr 809/2004 I–XXX lisas sisalduvad mis tahes ühikud, mis ei ole prospekti lisatud, sest need ei ole emitendi, pakkuja või kauplemise loa taotleja või üldsusele pakutavate või kauplemiseks noteeritavate väärtpaberite olemusest tulenevalt asjakohased.

Juhul kui ristviite nimekirja ei esitata ja kui prospekti kavandis sisalduvate ühikute järjestus ei ühti määruse (EÜ) nr 809/2004 lisades esitatud teabe järjestusega, märgitakse andmed selle kohta, millised prospekti osad vastavad asjakohastele avalikustamise nõuetele, prospekti kavandi servale. Ääremärkustega prospektile tuleb lisada dokument, milles tuuakse välja määruse (EÜ) nr 809/2004 asjaomastes lisades sisalduvad mis tahes ühikud, mis ei ole prospekti lisatud, sest need ei ole emitendi, pakkuja või kauplemise loa taotleja või üldsusele pakutavate või kauplemiseks noteeritavate väärtpaberite olemusest tulenevalt asjakohased;

| b) | põhjendatud taotluse juhul, kui emitent, pakkuja või reguleeritud turul kauplemise loa taotleja taotleb päritoluliikmesriigi pädevalt asutuselt luba jätta prospektist välja teavet vastavalt direktiivi 2003/71/EÜ artikli 8 lõikele 2; |
| --- | --- |

b)

põhjendatud taotluse juhul, kui emitent, pakkuja või reguleeritud turul kauplemise loa taotleja taotleb päritoluliikmesriigi pädevalt asutuselt luba jätta prospektist välja teavet vastavalt direktiivi 2003/71/EÜ artikli 8 lõikele 2;

| c) | asjaomase taotluse juhul, kui emitent, pakkuja või reguleeritud turul kauplemise loa taotleja soovib, et päritoluliikmesriigi pädev asutus esitaks vastavalt direktiivi 2003/71/EÜ artikli 18 lõikele 1 vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele pärast prospekti kinnitamist kinnitamistunnistuse; |
| --- | --- |

c)

asjaomase taotluse juhul, kui emitent, pakkuja või reguleeritud turul kauplemise loa taotleja soovib, et päritoluliikmesriigi pädev asutus esitaks vastavalt direktiivi 2003/71/EÜ artikli 18 lõikele 1 vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele pärast prospekti kinnitamist kinnitamistunnistuse;

| d) | mis tahes teabe, mis sisaldub prospektis viidetena, välja arvatud juhul, kui see teave on juba samale pädevale asutusele kooskõlas direktiivi 2003/71/EÜ artikliga 11 esitatud või sama pädev asutus on selle juba kinnitanud; |
| --- | --- |

d)

mis tahes teabe, mis sisaldub prospektis viidetena, välja arvatud juhul, kui see teave on juba samale pädevale asutusele kooskõlas direktiivi 2003/71/EÜ artikliga 11 esitatud või sama pädev asutus on selle juba kinnitanud;

| e) | muu teabe, mida päritoluliikmesriigi pädev asutus peab mõistlikel põhjustel prospekti kavandi läbivaatamiseks vajalikuks ja mida pädev asutus sel eesmärgil sõnaselgelt nõuab. |
| --- | --- |

e)

muu teabe, mida päritoluliikmesriigi pädev asutus peab mõistlikel põhjustel prospekti kavandi läbivaatamiseks vajalikuks ja mida pädev asutus sel eesmärgil sõnaselgelt nõuab.

Artikkel 3

Prospekti kavandi muutmine

1.   Pärast esimese prospekti kavandi esitamist päritoluliikmesriigi pädevale asutusele peab emitent, pakkuja või reguleeritud turul kauplemise loa taotleja, kes esitab kavandi järgmise versiooni, tooma selles esile muudatused, mis on tehtud võrreldes pädevale asutusele esitatud eelmise, märgistamata versiooniga. Kui muudatusi tehakse vähe, on lubatud esitada ka prospekti kavandi märgistatud väljavõte, milles tuuakse esile kõik muudatused, mis on tehtud võrreldes eelmise kavandiga. Lisaks prospekti märgistatud kavandile esitatakse alati ka märgistamata kavand.

Kui emitent, pakkuja või reguleeritud turul kauplemise loa taotleja ei ole prospekti märgistamisega seotud tehnilistel põhjusel suuteline esimeses lõigus sätestatud nõuet täitma, peab ta kõik prospekti kavandi eelnevasse versiooni tehtavad muudatused edastama päritoluliikmesriigi pädevale asutusele kirjalikult.

2.   Kui päritoluliikmesriigi pädev asutus on vastavalt käesoleva määruse artikli 5 lõikele 2 teatanud emitendile, pakkujale või reguleeritud turul kauplemise loa taotlejale, et prospekt ei vasta tema arvates täielikkuse nõudele, sealhulgas esitatud teabe arusaadavuse ja asjakohasuse nõudele, tuleb järgmisena esitatavale prospekti kavandile lisada selgitus selle kohta, kuidas on püütud pädeva asutuse osutatud puudusi kõrvaldada.

Kui eelnevalt esitatud prospekti kavandisse tehtud muudatused on ilmselged ja iseenesestmõistetavad või kui nendega on selgelt kõrvaldatud pädeva asutuse osutatud puudused, piisab sellest, kui märkida, milliste muudatustega on puudused kõrvaldatud.

Artikkel 4

Taotluse lõplik esitamine

1.   Prospekti lõpliku kavandi kinnitamiseks esitamisel tuleb sellele lisada artikli 2 lõikes 2 osutatud mis tahes teave, mis on alates eelneva kavandi esitamisest muutunud; see ei kehti artikli 2 lõike 2 punktis a nimetatud ristviite nimekirja kohta. Prospekti lõplik kavand ei tohi sisaldada ääremärkusi.

2.   Kui eelnevalt esitatud, artikli 2 lõikes 2 osutatud teavet muudetud ei ole, kinnitab emitent, pakkuja või reguleeritud turul kauplemise loa taotleja kirjalikult, et eelnevalt esitatud teavet ei ole muudetud.

Artikkel 5

Taotluse kättesaamine ja töötlemine

1.   Päritoluliikmesriigi pädev asutus annab prospekti esialgse kinnitamistaotluse kättesaamisest elektrooniliste kanalite kaudu kirjalikult teada võimalikult kiiresti, hiljemalt teise tööpäeva lõpuks pärast taotluse kättesaamist. Teates antakse emitendile, pakkujale või reguleeritud turul kauplemise loa taotlejale teada kinnitamistaotluse viitenumber ja pädeva asutuse kontaktisik, kellele saab taotluse kohta päringuid saata. Kättesaamise teate kuupäev ei mõjuta prospekti kavandi esitamise kuupäeva direktiivi 2003/71/EÜ artikli 13 lõike 2 tähenduses, millest alates hakatakse arvestama teatamise tähtaegu.

2.   Kui päritoluliikmesriigi pädev asutus leiab põhjendatult, et talle esitatud dokumendid ei ole täielikud või et tal on vaja lisateavet, näiteks esitatud teabes tuvastatud vastuolude või ebaühtluse tõttu, teatab ta emitendile, pakkujale või kauplemise loa taotlejale elektrooniliste kanalite kaudu kirjalikult vajadusest saada lisateavet ja esitab selle põhjused.

3.   Kui päritoluliikmesriigi pädev asutus on seisukohal, et puudused on kergemat laadi, või peab ajakavast kinnipidamist ülimalt tähtsaks, võib ta teavitada emitenti, pakkujat või kauplemise loa taotlejat suuliselt; sellisel juhul prospekti kinnitamise tähtaja arvestamist, nagu see on sätestatud direktiivi 2003/71/EÜ artikli 13 lõikes 4, ei peatata.

4.   Kui emitent, pakkuja või reguleeritud turul kauplemise loa taotleja ei suuda või ei soovi esitada lisateavet, mida on nõutud vastavalt lõikele 2, on päritoluliikmesriigi pädeval asutusel õigus prospekti kinnitamisest keelduda ja läbivaatamisprotsess lõpetada.

5.   Päritoluliikmesriigi pädev asutus teavitab emitenti, pakkujat või reguleeritud turul kauplemise loa taotlejat oma otsusest prospekti kinnitamise kohta elektrooniliste kanalite kaudu kirjalikult otsuse tegemise päeval. Prospekti kinnitamisest keeldumise korral peab pädev asutus oma otsuses esitama keeldumise põhjused.

II PEATÜKK

PROSPEKTI AVALDAMINE

Artikkel 6

Prospekti avaldamine elektroonilisel kujul

1.   Elektroonilisel kujul ja vastavalt direktiivi 2003/71/EÜ artikli 14 lõike 2 punktidele c, d või e avaldatav, üht või mitut dokumenti sisaldav prospekt

| a) | peab olema veebisaidile sisenedes lihtsalt juurdepääsetav; |
| --- | --- |

a)

peab olema veebisaidile sisenedes lihtsalt juurdepääsetav;

| b) | peab olema esitatud otsingut võimaldaval elektroonilisel kujul, mida ei saa muuta; |
| --- | --- |

b)

peab olema esitatud otsingut võimaldaval elektroonilisel kujul, mida ei saa muuta;

| c) | ei tohi sisaldada hüperlinke, välja arvatud linke elektroonilistele aadressidele, millelt leiab viidetena esitatud teabe; |
| --- | --- |

c)

ei tohi sisaldada hüperlinke, välja arvatud linke elektroonilistele aadressidele, millelt leiab viidetena esitatud teabe;

| d) | peab olema allalaaditav ja prinditav. |
| --- | --- |

d)

peab olema allalaaditav ja prinditav.

2.   Kui prospekt, mis sisaldab viidetena esitatud teavet, avaldatakse elektroonilisel kujul, peab see sisaldama hüperlinki igale dokumendile, millest leiab viitena esitatud teavet, või igale veebisaidile, millel see dokument on avaldatud.

3.   Juhul kui väärtpaberite üldsusele pakkumise prospekt tehakse kättesaadavaks emitentide või finantsvahendajate või reguleeritud turgude veebisaitidel, võtavad nimetatud osalejad meetmeid, millega vältida pöördumist selliste liikmesriikide või kolmandate riikide residentide poole, kus väärtpabereid üldsusele ei pakuta; selleks võidakse näiteks lisada märkus, milles selgitatakse, kellele pakkumine on suunatud.

4.   Elektrooniliselt avaldatud prospektile ligipääsemise tingimusena ei tohi nõuda

| a) | registreerimist, |
| --- | --- |

a)

registreerimist,

| b) | õiguslikku vastutust piirava klausliga nõustumist, |
| --- | --- |

b)

õiguslikku vastutust piirava klausliga nõustumist,

| c) | tasu maksmist. |
| --- | --- |

c)

tasu maksmist.

Artikkel 7

Lõplike tingimuste avaldamine

Põhiprospektiga seotud lõplike tingimuste avaldamise viis ei pea olema sama nagu põhiprospekti avaldamise viis; oluline on, et kasutatakse ühte direktiivi 2003/71/EÜ artiklis 14 viidatud avaldamise viisidest.

Artikkel 8

Avaldamine ajalehtedes

1.   Selleks et järgida direktiivi 2003/71/EÜ artikli 14 lõike 2 punkti a, avaldatakse prospekt riigi või piirkonnaülesel tasandil levitatavas päeva- või ärilehes.

2.   Juhul kui pädev asutus leiab, et avaldamiseks valitud ajaleht ei vasta lõikes 1 sätestatud nõuetele, määrab ta ajalehe, mille levikut peetakse selle eesmärgi kohaseks; pädev asutus võtab seejuures arvesse oma liikmesriigi geograafilist ulatust, elanike arvu ja lugemisharjumusi.

Artikkel 9

Teate avaldamine

1.   Juhul kui liikmesriik kasutab direktiivi 2003/71/EÜ artikli 14 lõikes 3 viidatud võimalust nõuda sellise teate avaldamist, millest selgub, kuidas prospekt on üldsusele kättesaadavaks tehtud ja kust seda saada, avaldatakse kõnealune teade ajalehes, mis vastab käesoleva määruse artiklis 8 sätestatud prospektide avaldamise nõuetele.

Juhul kui teade esitatakse sellise prospekti kohta, mis avaldatakse ainult väärtpaberite noteerimiseks eesmärgiga kaubelda sellisel reguleeritud turul, kus sama klassi väärtpaberid on juba noteeritud, võib teate avaldada lisaks ka kõnealuse reguleeritud turu ametlikus teatajas, sõltumata sellest, kas ametlik teataja on avaldatud paberkandjal või elektroonilisel kujul.

2.   Teade avaldatakse hiljemalt järgmisel tööpäeval pärast prospekti avaldamise kuupäeva direktiivi 2003/71/EÜ artikli 14 lõike 1 tähenduses.

3.   Teade sisaldab järgmisi andmeid:

| a) | emitendi nimi; |
| --- | --- |

a)

emitendi nimi;

| b) | selliste väärtpaberite liik, klass ja kogus, mida on kavas pakkuda ja/või millega kauplemise luba taotletakse, eeldusel et need andmed on teate avaldamise ajal teada; |
| --- | --- |

b)

selliste väärtpaberite liik, klass ja kogus, mida on kavas pakkuda ja/või millega kauplemise luba taotletakse, eeldusel et need andmed on teate avaldamise ajal teada;

| c) | pakkumise / kauplemisele lubamise eeldatav ajakava; |
| --- | --- |

c)

pakkumise / kauplemisele lubamise eeldatav ajakava;

| d) | kinnitus prospekti avaldamise kohta ja andmed selle kohta, kust prospekti saada; |
| --- | --- |

d)

kinnitus prospekti avaldamise kohta ja andmed selle kohta, kust prospekti saada;

| e) | ajavahemik, mille jooksul on üldsusele kättesaadav paberkoopia, ja aadressid, kust seda koopiat saada; |
| --- | --- |

e)

ajavahemik, mille jooksul on üldsusele kättesaadav paberkoopia, ja aadressid, kust seda koopiat saada;

| f) | teate kuupäev. |
| --- | --- |

f)

teate kuupäev.

Artikkel 10

Kinnitatud prospektide loetelu

Kinnitatud prospektide loetelus, mis on avaldatud pädeva asutuse veebisaidil kooskõlas direktiivi 2003/71/EÜ artikli 14 lõikega 4, esitatakse teave selle kohta, kuidas on loetelusse kantud prospektid kättesaadavaks tehtud ja kust neid saab.

III PEATÜKK

REKLAAM

Artikkel 11

Reklaami levitamine

1.   Juhul kui üldsusele pakkumise või reguleeritud turul kauplemisele lubamise kohta on levitatud reklaami ja kui seejärel avaldatakse prospekti lisa, sest seoses prospektis sisalduva teabega on ilmnenud uus oluline seik või prospektis sisalduvas teabes on tuvastatud viga või ebatäpsus, tuleb uut reklaami hakata levitama siis, kui eelmise reklaami sisu on prospektis sisalduva teabega seotud uue olulise seiga või selles sisalduva vea või ebatäpsuse tõttu muutunud ebatäpseks või eksitavaks.

2.   Muudetud reklaamis tuleb viidata eelmisele reklaamile ja täpsustada, et eelmist reklaami on muudetud, sest see sisaldas ebatäpset või eksitavat teavet, ning esile tuleb tuua kahe reklaamiversiooni vahelised erinevused.

3.   Muudetud reklaami hakatakse levitama pärast lisa avaldamist põhjendamatu viivituseta. Muudetud reklaami tuleb levitada vähemalt sama kanali kaudu nagu esialgset reklaami; erandina ei kehti see nõue suuliselt levitatava reklaami suhtes.

Reklaami muutmise kohustust ei kohaldata pärast üldsusele pakkumise lõpetamist või pärast seda, kui on alustatud kauplemist reguleeritud turul, olenevalt sellest, kumb toiming on hilisem.

4.   Kui direktiivi 2003/71/EÜ kohaselt prospekti ei nõuta, sisaldab reklaam vastavat hoiatust, välja arvatud juhul, kui emitent, pakkuja või reguleeritud turul kauplemise loa taotleja otsustab avaldada direktiivi 2003/71/EÜ, määruse (EÜ) nr 809/2004 ja käesoleva määruse nõuetele vastava prospekti.

Artikkel 12

Direktiivi 2003/71/EÜ artikli 15 lõike 4 järgimine

Teave, mis käsitleb pakkumist üldsusele või reguleeritud turul kauplemisele lubamist ning mis avalikustatakse suuliselt või kirjalikult kas reklaami või mõnel muul eesmärgil, ei tohi

| a) | olla vastuolus prospektis sisalduva teabega; |
| --- | --- |

a)

olla vastuolus prospektis sisalduva teabega;

| b) | viidata teabele, mis on vastuolus prospektis sisalduva teabega; |
| --- | --- |

b)

viidata teabele, mis on vastuolus prospektis sisalduva teabega;

| c) | anda prospektis sisalduvast teabest väära ettekujutust: näiteks ei tohi olla välja jäetud teabe negatiivsed aspektid või teave ei tohi olla esitatud nii, et negatiivsetele aspektidele pööratakse meelega vähem tähelepanu kui positiivsetele aspektidele; |
| --- | --- |

c)

anda prospektis sisalduvast teabest väära ettekujutust: näiteks ei tohi olla välja jäetud teabe negatiivsed aspektid või teave ei tohi olla esitatud nii, et negatiivsetele aspektidele pööratakse meelega vähem tähelepanu kui positiivsetele aspektidele;

| d) | sisaldada emitendi alternatiivseid tulemusnäitajaid, välja arvatud juhul, kui need näitajad on esitatud prospektis endas. |
| --- | --- |

d)

sisaldada emitendi alternatiivseid tulemusnäitajaid, välja arvatud juhul, kui need näitajad on esitatud prospektis endas.

Punktide a–d kohaldamisel on prospektis sisalduv teave selline teave, mis sisaldub juba avaldatud prospektis või hilisemal kuupäeval avaldatavas prospektis.

Punkti d kohaldamisel on alternatiivsed tulemusnäitajad sellised finantsnäitajad, mis ei ole kohaldatavas finantsaruandluse raamistikus määratletud finantsnäitajad ning millega mõõdetakse varasemat või tulevast finantsseisundit või varasemaid või tulevasi finantstulemusi või rahavooge.

IV PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 13

Määrusesse (EÜ) nr 809/2004 tehtavad muudatused

Määrust (EÜ) nr 809/2004 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artiklist 1 jäetakse välja lõiked 5 ja 6, |
| --- | --- |

1)

artiklist 1 jäetakse välja lõiked 5 ja 6,

| 2) | artiklid 29–34 jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

artiklid 29–34 jäetakse välja.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja kõigis liikmesriikides vahetult kohaldatav.

Brüssel, 30. november 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 345, 31.12.2003, lk 64.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 809/2004, 29. aprill 2004, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/71/EÜ, mis puudutab prospektides sisalduvat informatsiooni nagu ka selliste prospektide formaati, andmete esitamist viidetena ja selliste prospektide avaldamist ning reklaamide levitamist (ELT L 149, 30.4.2004, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1095/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

3

---

| 4.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/21 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/21

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/302,

25. veebruar 2016,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel teatava perioodi vältel vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõikele 6. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel teatava perioodi vältel vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõikele 6. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel kolm kuu vältel pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. veebruar 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

maksunduse ja tolliliidu peadirektor

Stephen QUEST

---

(1)  
  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Toode on plastist joonistustahvel mõõtmetega ligikaudu 31 cm × 32 cm, millel on hele kihtidena asetatud plastist magnetpind joonistamiseks ja kustutamiseks. Pinda ümbritseb ja hoiab koos plastraam.
  Tahvli külge on nööriga kinnitatud metallotsaga plastist joonistuspulk, millega saab tahvli pinnale vajutades selle magnetilise omaduse tõttu tekitada pilte, tähti jne. Plastraami on lahtiselt paigutatud neli väikest plastist magnettemplit, millega saab tahvli pinnale tembeldada kujutisi.
  Kustutamine toimub pealmise plastkihi tõstmise teel. Mehhanism pealmise kihi tõstmiseks on joonistustahvli allääre sisse ehitatud ja see katkestab magnetilise toime.
  Toode on kavandatud lastele meelelahutuseks.
  Vt pilt (*1). | 9503 00 95 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3 a, 3 b ja 6 ning CN-koodide 9503 00 ja 9503 00 95 sõnastusega.
  Toodet ei või klassifitseerida rubriiki 9610 kui tahvlit kirjutamiseks või joonistamiseks, kuna toodet ei saa kasutada kirjutamiseks või joonistamiseks krihvlite, kriitide, vildist või kiududest otsaga markeritega (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 9610 ).
  Tootel on rubriiki 9503 kuuluvate mänguasjade omadused. Kuna toote kõige täpsem kirjeldus on esitatud rubriigis 9503 , ei või toodet samuti klassifitseerida rubriiki 3926 kuuluvaks muuks plastist tooteks.
  Toode koosneb üldreeglis 3 b osutatud erinevatest materjalidest või komponentidest (kombineeritud toode). See koosneb plastist ja magnetilisest pinnast, mis koos moodustavad praktiliselt lahutamatu terviku (vt ka HSi selgitavad märkused üldreegli 3 b tõlgendamise kohta, (IX)).
  Raam ja pealispind on valmistatud plastist. Plastosad on domineerivad ja annavad tootele selle põhiomadused klassifitseerimise üldreegli 3 b tähenduses.
  Seega tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 9503 00 95 alla kui muu plastist mänguasi. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon (CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Toode on plastist joonistustahvel mõõtmetega ligikaudu 31 cm × 32 cm, millel on hele kihtidena asetatud plastist magnetpind joonistamiseks ja kustutamiseks. Pinda ümbritseb ja hoiab koos plastraam.

Tahvli külge on nööriga kinnitatud metallotsaga plastist joonistuspulk, millega saab tahvli pinnale vajutades selle magnetilise omaduse tõttu tekitada pilte, tähti jne. Plastraami on lahtiselt paigutatud neli väikest plastist magnettemplit, millega saab tahvli pinnale tembeldada kujutisi.

Kustutamine toimub pealmise plastkihi tõstmise teel. Mehhanism pealmise kihi tõstmiseks on joonistustahvli allääre sisse ehitatud ja see katkestab magnetilise toime.

Toode on kavandatud lastele meelelahutuseks.

Vt pilt (*1).

9503 00 95

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3 a, 3 b ja 6 ning CN-koodide 9503 00 ja 9503 00 95 sõnastusega.

Toodet ei või klassifitseerida rubriiki 9610 kui tahvlit kirjutamiseks või joonistamiseks, kuna toodet ei saa kasutada kirjutamiseks või joonistamiseks krihvlite, kriitide, vildist või kiududest otsaga markeritega (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 9610 ).

Tootel on rubriiki 9503 kuuluvate mänguasjade omadused. Kuna toote kõige täpsem kirjeldus on esitatud rubriigis 9503 , ei või toodet samuti klassifitseerida rubriiki 3926 kuuluvaks muuks plastist tooteks.

Toode koosneb üldreeglis 3 b osutatud erinevatest materjalidest või komponentidest (kombineeritud toode). See koosneb plastist ja magnetilisest pinnast, mis koos moodustavad praktiliselt lahutamatu terviku (vt ka HSi selgitavad märkused üldreegli 3 b tõlgendamise kohta, (IX)).

Raam ja pealispind on valmistatud plastist. Plastosad on domineerivad ja annavad tootele selle põhiomadused klassifitseerimise üldreegli 3 b tähenduses.

Seega tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 9503 00 95 alla kui muu plastist mänguasi.

---

(*1)  Pilt on üksnes illustreeriv.

---

| 4.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/24

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/303,

1. märts 2016,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Pane Toscano (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõike 3 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Pane Toscano” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Pane Toscano” (2).

| (2) | Ühendkuningriik esitas 12. novembril 2013 vastulause ja 10. detsembril 2013 põhjendatud vastuväite vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 lõikele 2. Belgia esitas 12. novembril 2013 vastulause ja 19. novembril 2013 põhjendatud vastuväite vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 lõikele 2. Belgia esitatud vastulause sisaldas juba kõiki põhjendatud vastuväite elemente. 15. jaanuari 2014. aasta kirjaga saatis Belgia ulatuslikumalt argumenteeritud põhjendatud vastuväite vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 lõikele 2. Mõlemad vastuväited loeti vastuvõetavaks. |
| --- | --- |

(2)

Ühendkuningriik esitas 12. novembril 2013 vastulause ja 10. detsembril 2013 põhjendatud vastuväite vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 lõikele 2. Belgia esitas 12. novembril 2013 vastulause ja 19. novembril 2013 põhjendatud vastuväite vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 lõikele 2. Belgia esitatud vastulause sisaldas juba kõiki põhjendatud vastuväite elemente. 15. jaanuari 2014. aasta kirjaga saatis Belgia ulatuslikumalt argumenteeritud põhjendatud vastuväite vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 lõikele 2. Mõlemad vastuväited loeti vastuvõetavaks.

| (3) | 24. jaanuari 2014. aasta ja 13. veebruari 2014. aasta kirjades kutsus komisjon Itaaliat ja Ühendkuningriiki ühelt poolt ning Itaaliat ja Belgiat teiselt poolt üles pidama asjakohaseid läbirääkimisi, et jõuda omavahelisele kokkuleppele vastavalt asjaomastes riikides kehtivale menetlusele. |
| --- | --- |

(3)

24. jaanuari 2014. aasta ja 13. veebruari 2014. aasta kirjades kutsus komisjon Itaaliat ja Ühendkuningriiki ühelt poolt ning Itaaliat ja Belgiat teiselt poolt üles pidama asjakohaseid läbirääkimisi, et jõuda omavahelisele kokkuleppele vastavalt asjaomastes riikides kehtivale menetlusele.

| (4) | Asjaomased riigid ei jõudnud omavahel kokkuleppele. |
| --- | --- |

(4)

Asjaomased riigid ei jõudnud omavahel kokkuleppele.

| (5) | Kuna kokkuleppele ei jõutud, peab komisjon võtma vastu otsuse vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 52 lõike 3 punktis b osutatud menetlusele. |
| --- | --- |

(5)

Kuna kokkuleppele ei jõutud, peab komisjon võtma vastu otsuse vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 52 lõike 3 punktis b osutatud menetlusele.

| (6) | Kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 10 lõike 1 punktidega a ja d väitsid vastulause esitajad, et nimetuse „Pane Toscano” registreerimine kaitstud päritolunimetusena on vastuolus määruse (EL) nr 1151/2012 artikliga 5 ja artikli 7 lõikega 1 ning et nimetus „Pane Toscano” on üldnimi. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 10 lõike 1 punktidega a ja d väitsid vastulause esitajad, et nimetuse „Pane Toscano” registreerimine kaitstud päritolunimetusena on vastuolus määruse (EL) nr 1151/2012 artikliga 5 ja artikli 7 lõikega 1 ning et nimetus „Pane Toscano” on üldnimi.

| (7) | Vastuväite esitajad leidsid, et Toscanas kasvatatav pehme nisu hõlmab sorte, mida kasvatatakse tavapäraselt enamikus riigi osades. Kõnealuseid sorte ei saa pidada kohalikeks sortideks või konkreetselt Toscana sortideks. See, kuidas töödeldakse terasid määratletud geograafilises piirkonnas pehme nisu 0-tüüpi täisterajahu saamiseks, on põhimõtteliselt sama, kuidas töödeldakse terasid kogu Itaalias ja Euroopas üldiselt. Kuna nõutava jahu jaoks heas tasakaalus oleva jahusegu valmistamiseks on vaja segada eri kvaliteediga pehmet nisu, iseloomustavad toodet pigem jahu tehnilised omadused kui pehme nisu päritolu. Toote „Pane Toscano” valmistamiseks vajaliku pehme nisu 0-tüüpi täisterajahu tehnilised omadused on üldised ja mitte ainult Toscanale eriomased. Taotlus on vastuoluline punktis 5.2, milles on väidetud, et toote suur toiteväärtus ja hea seeduvus tulenevad jahude segu kasutamisest, samas kui punktis 3.3 on osutatud, et kasutatakse vaid ühte pehme nisu 0-tüüpi täisterajahu. Taotlusest ei selgunud põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel. Seda kinnitab asjaolu, et koonddokumendis on tulnud osutada „oskuslike pagarite”„põhjalikele teadmistele” ning seda peetakse „kõigi koos toimivate üksikasjade kontekstis”„kõige olulisemaks”. Jahu säilitamine veskis teatava aja jooksul, et tagada selle nn valmimine (maturazione) ei ole eripärane. See on üldine tava, mida kasutatakse laialdaselt kogu Euroopa Liidus. Registreerimiseks esitatud nimetust „Pane Toscano” kasutatakse üldiselt kogu Toscanas mitmete eri tüüpi leibade puhul, mida arvatavasti ei ole toodetud taotluses kindlaks määratud protsessi kasutades. Lisaks tähendab „Pane Toscano” Itaalias ilma soolata leiba. |
| --- | --- |

(7)

Vastuväite esitajad leidsid, et Toscanas kasvatatav pehme nisu hõlmab sorte, mida kasvatatakse tavapäraselt enamikus riigi osades. Kõnealuseid sorte ei saa pidada kohalikeks sortideks või konkreetselt Toscana sortideks. See, kuidas töödeldakse terasid määratletud geograafilises piirkonnas pehme nisu 0-tüüpi täisterajahu saamiseks, on põhimõtteliselt sama, kuidas töödeldakse terasid kogu Itaalias ja Euroopas üldiselt. Kuna nõutava jahu jaoks heas tasakaalus oleva jahusegu valmistamiseks on vaja segada eri kvaliteediga pehmet nisu, iseloomustavad toodet pigem jahu tehnilised omadused kui pehme nisu päritolu. Toote „Pane Toscano” valmistamiseks vajaliku pehme nisu 0-tüüpi täisterajahu tehnilised omadused on üldised ja mitte ainult Toscanale eriomased. Taotlus on vastuoluline punktis 5.2, milles on väidetud, et toote suur toiteväärtus ja hea seeduvus tulenevad jahude segu kasutamisest, samas kui punktis 3.3 on osutatud, et kasutatakse vaid ühte pehme nisu 0-tüüpi täisterajahu. Taotlusest ei selgunud põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel. Seda kinnitab asjaolu, et koonddokumendis on tulnud osutada „oskuslike pagarite”„põhjalikele teadmistele” ning seda peetakse „kõigi koos toimivate üksikasjade kontekstis”„kõige olulisemaks”. Jahu säilitamine veskis teatava aja jooksul, et tagada selle nn valmimine (maturazione) ei ole eripärane. See on üldine tava, mida kasutatakse laialdaselt kogu Euroopa Liidus. Registreerimiseks esitatud nimetust „Pane Toscano” kasutatakse üldiselt kogu Toscanas mitmete eri tüüpi leibade puhul, mida arvatavasti ei ole toodetud taotluses kindlaks määratud protsessi kasutades. Lisaks tähendab „Pane Toscano” Itaalias ilma soolata leiba.

| (8) | Vastuväitemenetluse järelmeetmetes väitsid vastuväite esitajad samuti, et tootespetsifikaat peab sisaldama eeskirju seemnete päritolu kohta ning et taotleja poolt väidetav temperatuuri mõju jahu omadustele ei põhine teaduslikel tõenditel. |
| --- | --- |

(8)

Vastuväitemenetluse järelmeetmetes väitsid vastuväite esitajad samuti, et tootespetsifikaat peab sisaldama eeskirju seemnete päritolu kohta ning et taotleja poolt väidetav temperatuuri mõju jahu omadustele ei põhine teaduslikel tõenditel.

| (9) | Hoolimata eespool osutatud väidetest, mille vastuväite esitaja edastas, on asjakohane registreerida nimetus „Pane Toscano” kaitstud geograafilise tähisena järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(9)

Hoolimata eespool osutatud väidetest, mille vastuväite esitaja edastas, on asjakohane registreerida nimetus „Pane Toscano” kaitstud geograafilise tähisena järgmistel põhjustel.

| (10) | Registreeritav nimetus viitab tootele „leib” ja mitte jahule või nisule. Seetõttu tuleks keskenduda tootele „leib”, kui kontrollitakse, kas selle kvaliteet või omadused tulenevad valdavalt või eranditult teatavast geograafilisest piirkonnast ning sellele omastest looduslikest tingimustest ja inimtegurist. |
| --- | --- |

(10)

Registreeritav nimetus viitab tootele „leib” ja mitte jahule või nisule. Seetõttu tuleks keskenduda tootele „leib”, kui kontrollitakse, kas selle kvaliteet või omadused tulenevad valdavalt või eranditult teatavast geograafilisest piirkonnast ning sellele omastest looduslikest tingimustest ja inimtegurist.

| (11) | Toote „Pane Toscano” kvaliteeti ja omadusi, mis tulenevad peamiselt geograafilisest piirkonnast, on põhjalikult kirjeldatud koonddokumendis ja tootespetsifikaadis: toode on heade säilivusomadustega, sel on röstitud sarapuupähkli lõhn, neutraalne maitse, st sisu on mage ja kergelt happeline, koorik on krõbe ning valge või elevandiluu värvusega, sisu on täis ebaühtlasi augukesi, toote suur toiteväärtus ja hea seeditavus tulenevad eri sorti väikese gluteenisisaldusega naturaalseid nisuidusid sisaldavast jahust (erinevalt enim levinud valmistusviisist, kus idud lisatakse töötlemise ajal), samuti puudub vana traditsiooni kohaselt koostisainete hulgast sool. |
| --- | --- |

(11)

Toote „Pane Toscano” kvaliteeti ja omadusi, mis tulenevad peamiselt geograafilisest piirkonnast, on põhjalikult kirjeldatud koonddokumendis ja tootespetsifikaadis: toode on heade säilivusomadustega, sel on röstitud sarapuupähkli lõhn, neutraalne maitse, st sisu on mage ja kergelt happeline, koorik on krõbe ning valge või elevandiluu värvusega, sisu on täis ebaühtlasi augukesi, toote suur toiteväärtus ja hea seeditavus tulenevad eri sorti väikese gluteenisisaldusega naturaalseid nisuidusid sisaldavast jahust (erinevalt enim levinud valmistusviisist, kus idud lisatakse töötlemise ajal), samuti puudub vana traditsiooni kohaselt koostisainete hulgast sool.

| (12) | Need konkreetsed omadused ja eripärad tulenevad peamiselt määratletud geograafilise piirkonna geograafilise keskkonna looduslikest tingimustest ja inimtegurist. |
| --- | --- |

(12)

Need konkreetsed omadused ja eripärad tulenevad peamiselt määratletud geograafilise piirkonna geograafilise keskkonna looduslikest tingimustest ja inimtegurist.

| (13) | Nagu taotleja on täheldanud, on geograafilise piirkonna ja kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano” kvaliteedi ja omaduste vahelise seose taga pikk töötlemisprotsess, mis võimaldab tainajuuretise abil eraldada magedast ja nisuidusid sisaldavast jahust koostisained, mis annavad leivale selle küpsemise ajal ainulaadse maitse, välimuse ja säilivuse. Looduslikult nisuidusid sisaldava jahu jahvatamisprotsess, mida on üksikasjalikult kirjeldatud tootespetsifikaadis, mõjutab samal ajal toote „Pane Toscano” toiteväärtust ja taina kerkimisprotsessi, kuna nisuidud sisaldavad rohkesti ensüüme, mis aitavad lõhustada liitsuhkruid. Oskuslik juuretise kasutamine loob tingimused piimhappe käärimisprotsessiks ja selliste koostisainete tekkimiseks, mis annavad küpsemise käigus leivale ainuomase lõhna ja maitse. Eriti oluline on tainajuuretise koostoime jahuga, millel on tootespetsifikaadis esitatud kindlad omadused (nõrk karedus, madal W-indeks ja keskmine P/L-indeks). Kliima eripärast tulenevalt esineb selliseid omadusi jahus, mis on jahvatatud just Toscanas ja mitte naaberpiirkondades kasvatatud nisusortidest. Soola kasutamata jätmine mõjutab käärimisprotsessi ja ka sellest tulenevaid maitseomadusi. Selles kontekstis omavad väga suurt tähtsust mitmed omavahel seotud üksikasjad, pagarite oskused ja teadmised, eelkõige need, mis puudutavad kvaliteedinäitajaid, juuretise valmistamist, taina kerkimis- ja küpsetusetappe. Inimeste oskusteave ja looduslikud tegurid on omavahel tihedalt seotud ja koos mõjuv dünaamiline struktuur ning selles väljendubki seos piirkonna ja toote kvaliteedi vahel. |
| --- | --- |

(13)

Nagu taotleja on täheldanud, on geograafilise piirkonna ja kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano” kvaliteedi ja omaduste vahelise seose taga pikk töötlemisprotsess, mis võimaldab tainajuuretise abil eraldada magedast ja nisuidusid sisaldavast jahust koostisained, mis annavad leivale selle küpsemise ajal ainulaadse maitse, välimuse ja säilivuse. Looduslikult nisuidusid sisaldava jahu jahvatamisprotsess, mida on üksikasjalikult kirjeldatud tootespetsifikaadis, mõjutab samal ajal toote „Pane Toscano” toiteväärtust ja taina kerkimisprotsessi, kuna nisuidud sisaldavad rohkesti ensüüme, mis aitavad lõhustada liitsuhkruid. Oskuslik juuretise kasutamine loob tingimused piimhappe käärimisprotsessiks ja selliste koostisainete tekkimiseks, mis annavad küpsemise käigus leivale ainuomase lõhna ja maitse. Eriti oluline on tainajuuretise koostoime jahuga, millel on tootespetsifikaadis esitatud kindlad omadused (nõrk karedus, madal W-indeks ja keskmine P/L-indeks). Kliima eripärast tulenevalt esineb selliseid omadusi jahus, mis on jahvatatud just Toscanas ja mitte naaberpiirkondades kasvatatud nisusortidest. Soola kasutamata jätmine mõjutab käärimisprotsessi ja ka sellest tulenevaid maitseomadusi. Selles kontekstis omavad väga suurt tähtsust mitmed omavahel seotud üksikasjad, pagarite oskused ja teadmised, eelkõige need, mis puudutavad kvaliteedinäitajaid, juuretise valmistamist, taina kerkimis- ja küpsetusetappe. Inimeste oskusteave ja looduslikud tegurid on omavahel tihedalt seotud ja koos mõjuv dünaamiline struktuur ning selles väljendubki seos piirkonna ja toote kvaliteedi vahel.

| (14) | Sellist taotleja esitatud kirjeldust pidasid vastuväidete esitajad väheveenvaks põhjenduseks, kuid see ei anna siiski alust taotluse põhjendusi alahinnata. |
| --- | --- |

(14)

Sellist taotleja esitatud kirjeldust pidasid vastuväidete esitajad väheveenvaks põhjenduseks, kuid see ei anna siiski alust taotluse põhjendusi alahinnata.

| (15) | Asjaolu, et toote nimetusega „Pane Toscano” valmistamiseks kasutatavad pehme nisu sordid ei ole üksnes Toscanale omased ning neid esineb ka teistes Itaalia ja Euroopa piirkondades, ei ole asjakohane. Toote „Pane Toscano” tootmiseks ette nähtud nisusordid ei ole tootespetsifikaadis esitatud kui eripärane element iseenesest. Tegelikult on mitmed nisusordid, mis on toote „Pane Toscano” tootmiseks lubatud, on pärit siiski Toscanast, kuid see ei ole otsustava tähtsusega. Tootespetsifikaadis ja koonddokumendis on selgitatud, et kõige olulisem on mõju, mida keskkond avaldab nisule. Samade geneetiliste omadustega nisusortidel ilmnevad konkreetsed omadused just Toscana ilmastikutingimuste mõjul. Kui samu sorte kasvatatakse teistes piirkondades, isegi Toscana naabruses, ei ole neil toote „Pane Toscano” valmistamiseks vajalikke kaubanduslikke ja tehnilisi omadusi. Käesoleval juhul on kõnealuste sortide Toscana fenotüübid kliimatingimuste, eelkõige madala temperatuuri tõttu eriliste omadustega (kõvadus, W- ja P/L-näitajad), mis sobivad toote „Pane Toscano” valmistamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Asjaolu, et toote nimetusega „Pane Toscano” valmistamiseks kasutatavad pehme nisu sordid ei ole üksnes Toscanale omased ning neid esineb ka teistes Itaalia ja Euroopa piirkondades, ei ole asjakohane. Toote „Pane Toscano” tootmiseks ette nähtud nisusordid ei ole tootespetsifikaadis esitatud kui eripärane element iseenesest. Tegelikult on mitmed nisusordid, mis on toote „Pane Toscano” tootmiseks lubatud, on pärit siiski Toscanast, kuid see ei ole otsustava tähtsusega. Tootespetsifikaadis ja koonddokumendis on selgitatud, et kõige olulisem on mõju, mida keskkond avaldab nisule. Samade geneetiliste omadustega nisusortidel ilmnevad konkreetsed omadused just Toscana ilmastikutingimuste mõjul. Kui samu sorte kasvatatakse teistes piirkondades, isegi Toscana naabruses, ei ole neil toote „Pane Toscano” valmistamiseks vajalikke kaubanduslikke ja tehnilisi omadusi. Käesoleval juhul on kõnealuste sortide Toscana fenotüübid kliimatingimuste, eelkõige madala temperatuuri tõttu eriliste omadustega (kõvadus, W- ja P/L-näitajad), mis sobivad toote „Pane Toscano” valmistamiseks.

| (16) | Eespool esitatut silmas pidades tuleb märkida, et väidetel, mille kohaselt toote „Pane Toscano” valmistamiseks vajaliku pehme jahu (mis ei ole täisterajahu, nagu väidavad vastulause esitajad, vaid üksnes nisuidusid sisaldav jahu) tehnilised näitajad on üldised, ei ole alust. |
| --- | --- |

(16)

Eespool esitatut silmas pidades tuleb märkida, et väidetel, mille kohaselt toote „Pane Toscano” valmistamiseks vajaliku pehme jahu (mis ei ole täisterajahu, nagu väidavad vastulause esitajad, vaid üksnes nisuidusid sisaldav jahu) tehnilised näitajad on üldised, ei ole alust.

| (17) | Tähistuse „kaitstud päritolunimetus” puhul ei eeldata, et toode on valmistatud määratletud geograafilisele piirkonnale omase erilise tootmisprotsessi abil. Seetõttu ei saa terade jahuks jahvatamist ega jahu veskis säilitamist selles kontekstis vaidlustada. Seda on kirjeldatud tootespetsifikaadis, kuna tootjad peavad neid protsessi konkreetseid üksikasju teadma. Jahvatamine on selle konkreetse valmistamismeetodi puhul igal juhul eripärane, kuna lõpptoote peamised omadused tulenevad sellest, et jahus säilitatakse algsed nisuidud. |
| --- | --- |

(17)

Tähistuse „kaitstud päritolunimetus” puhul ei eeldata, et toode on valmistatud määratletud geograafilisele piirkonnale omase erilise tootmisprotsessi abil. Seetõttu ei saa terade jahuks jahvatamist ega jahu veskis säilitamist selles kontekstis vaidlustada. Seda on kirjeldatud tootespetsifikaadis, kuna tootjad peavad neid protsessi konkreetseid üksikasju teadma. Jahvatamine on selle konkreetse valmistamismeetodi puhul igal juhul eripärane, kuna lõpptoote peamised omadused tulenevad sellest, et jahus säilitatakse algsed nisuidud.

| (18) | Nisusortide segamine toote „Pane Toscano” valmistamiseks sobiva jahu saamiseks ei sea kahtluse alla nisu päritolu olulisust. Seda võib võtta pigem kinnitusena, et sordid kui sellised ei oma iseenesest tähtsust. Lisaks võib erinevate sortide segamist käsitleda pigem kui geograafilisest piirkonnast pärit inimfaktoriga kaasnevat oskusteavet. |
| --- | --- |

(18)

Nisusortide segamine toote „Pane Toscano” valmistamiseks sobiva jahu saamiseks ei sea kahtluse alla nisu päritolu olulisust. Seda võib võtta pigem kinnitusena, et sordid kui sellised ei oma iseenesest tähtsust. Lisaks võib erinevate sortide segamist käsitleda pigem kui geograafilisest piirkonnast pärit inimfaktoriga kaasnevat oskusteavet.

| (19) | Seega puudub vastuolu koonddokumendi punktiga 5.2: sõnu „tänu väikese gluteenisisaldusega segule” tuleb lugeda „tänu nisu eri sortide segule”, mis on selgelt arusaadav ka koonddokumendi ja tootespetsifikaadi, eelkõige selle punkt 5.1 üldisest tõlgendusest. |
| --- | --- |

(19)

Seega puudub vastuolu koonddokumendi punktiga 5.2: sõnu „tänu väikese gluteenisisaldusega segule” tuleb lugeda „tänu nisu eri sortide segule”, mis on selgelt arusaadav ka koonddokumendi ja tootespetsifikaadi, eelkõige selle punkt 5.1 üldisest tõlgendusest.

| (20) | Ei ole õige, et pagarite oskused ja teadmised on määratletud kui seose „kõige olulisem osa”. Tegelikult on see koonddokumendi ingliskeelses versioonis esinev tõlkeviga. Koonddokumendis on sätestatud, et mitmete omavahel seotud elementide kontekstis on pagarite tööoskused otsustava tähtsusega. Ei saa panna kahtluse alla, et inimfaktor on väga oluline teiste komponentide seas, mis väljendavad kaitstud päritolunimetusega hõlmatud toote seost selle määratletud geograafilise piirkonnaga kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikliga 5. |
| --- | --- |

(20)

Ei ole õige, et pagarite oskused ja teadmised on määratletud kui seose „kõige olulisem osa”. Tegelikult on see koonddokumendi ingliskeelses versioonis esinev tõlkeviga. Koonddokumendis on sätestatud, et mitmete omavahel seotud elementide kontekstis on pagarite tööoskused otsustava tähtsusega. Ei saa panna kahtluse alla, et inimfaktor on väga oluline teiste komponentide seas, mis väljendavad kaitstud päritolunimetusega hõlmatud toote seost selle määratletud geograafilise piirkonnaga kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikliga 5.

| (21) | Väide, et registreerimiseks esitatavat nimetust „Pane Toscano” kasutatakse üldiselt kogu Toscanas mitmete eri tüüpi leibade puhul, mida arvatavasti ei ole toodetud taotluses kindlaks määratud protsessi kasutades, on põhjendamatu. Asjaolu, et nimetust, mille kohta registreerimistaotlus esitati, on kasutatud seoses toodetega, mis ei ole esitatud tootespetsifikaadi eeskirjade kohaselt toodetud, ei takista kõnealuse nimetuse registreerimist. Registreerimise eesmärk võib olla kehtestada seaduslikult teatava nimetusega toote tootmismeetodite ühtlustamine. Väidet, et nimetus „Pane Toscano” tähendab Itaalias ilma soolata valmistatud leiba, ei toeta ükski tõend. Lisaks sellele tuleb märkida, et toote „Pane Toscano” kaitstud päritolunimetusena registreerimisega kaasnenud siseriikliku vastuväitemenetluse käigus ei esitatud ühtki vastulauset. |
| --- | --- |

(21)

Väide, et registreerimiseks esitatavat nimetust „Pane Toscano” kasutatakse üldiselt kogu Toscanas mitmete eri tüüpi leibade puhul, mida arvatavasti ei ole toodetud taotluses kindlaks määratud protsessi kasutades, on põhjendamatu. Asjaolu, et nimetust, mille kohta registreerimistaotlus esitati, on kasutatud seoses toodetega, mis ei ole esitatud tootespetsifikaadi eeskirjade kohaselt toodetud, ei takista kõnealuse nimetuse registreerimist. Registreerimise eesmärk võib olla kehtestada seaduslikult teatava nimetusega toote tootmismeetodite ühtlustamine. Väidet, et nimetus „Pane Toscano” tähendab Itaalias ilma soolata valmistatud leiba, ei toeta ükski tõend. Lisaks sellele tuleb märkida, et toote „Pane Toscano” kaitstud päritolunimetusena registreerimisega kaasnenud siseriikliku vastuväitemenetluse käigus ei esitatud ühtki vastulauset.

| (22) | Vajadus seemnete päritolu käsitlevate eeskirjade järele ei ole piisavalt põhjendatud. Järeldused selle kohta, et temperatuur avaldab Toscanas kasvatatavale viljale mõju, tulenevad kliimamuutuste mõju käsitleva uuringu raames kogutud statistilistest andmetest, mida on kogutud 29 aastat vältel. Vastulause esitajad ei ole esitanud otseseid tõendeid, et uuringut ümber lükata. |
| --- | --- |

(22)

Vajadus seemnete päritolu käsitlevate eeskirjade järele ei ole piisavalt põhjendatud. Järeldused selle kohta, et temperatuur avaldab Toscanas kasvatatavale viljale mõju, tulenevad kliimamuutuste mõju käsitleva uuringu raames kogutud statistilistest andmetest, mida on kogutud 29 aastat vältel. Vastulause esitajad ei ole esitanud otseseid tõendeid, et uuringut ümber lükata.

| (23) | Eelnevat arvesse võttes tuleks nimetus „Pane Toscano” kanda kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse. |
| --- | --- |

(23)

Eelnevat arvesse võttes tuleks nimetus „Pane Toscano” kanda kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse.

| (24) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(24)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Pane Toscano” (KPN) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni määruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 2.3 „Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted” kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. märts 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 235, 14.8.2013, lk 19.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 4.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/28 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/28

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/304,

2. märts 2016,

millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste toodete registris nimetus [Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno (GTT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 1 ja artikli 52 lõike 3 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile b avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2) Austria taotlus registreerida nimetused „Heumilch” / „Haymilk” / „Latte fieno” / „Lait de foin” / „Leche de heno”. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile b avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2) Austria taotlus registreerida nimetused „Heumilch” / „Haymilk” / „Latte fieno” / „Lait de foin” / „Leche de heno”.

| (2) | Komisjon sai 17. detsembril 2014 Saksamaalt kolm vastulauset (esitasid Naturland – Verband für ökologischen Landbau e.V., Gläeserne Molkerei GmbH ja Bauernverband Mecklenburg-Vorpommern e.V.), mis sisaldasid ka asjaomaseid põhjendatud vastuväiteid. 30. detsembril 2014 esitas Saksamaa piimatöötlemisliit VHM (Verband für handwerkliche Milchverarbeitung im ökologischen Landbau e.V.) vastulause otse komisjonile. 5. jaanuaril 2015 saatis Saksamaa komisjonile teise vastulause (esitas Deutsche Heumilchgesellschaft mbH). |
| --- | --- |

(2)

Komisjon sai 17. detsembril 2014 Saksamaalt kolm vastulauset (esitasid Naturland – Verband für ökologischen Landbau e.V., Gläeserne Molkerei GmbH ja Bauernverband Mecklenburg-Vorpommern e.V.), mis sisaldasid ka asjaomaseid põhjendatud vastuväiteid. 30. detsembril 2014 esitas Saksamaa piimatöötlemisliit VHM (Verband für handwerkliche Milchverarbeitung im ökologischen Landbau e.V.) vastulause otse komisjonile. 5. jaanuaril 2015 saatis Saksamaa komisjonile teise vastulause (esitas Deutsche Heumilchgesellschaft mbH).

| (3) | Saksamaa piimatöötlemisliidu VHM poolt otse komisjonile saadetud teatel põhinevat vastuväitemenetlust ei alustatud. Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 lõike 1 teisele lõigule võib füüsiline või juriidiline isik, kelle elukoht on või kes on asutatud muus liikmesriigis kui selles liikmesriigis, kus esitati taotlus, esitada vastulause sellele liikmesriigile, kus ta on asutatud. Seepärast ei lubatud piimatöötlemisliidul VHM esitada vastulauset või vastuväidet otse komisjonile. |
| --- | --- |

(3)

Saksamaa piimatöötlemisliidu VHM poolt otse komisjonile saadetud teatel põhinevat vastuväitemenetlust ei alustatud. Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 lõike 1 teisele lõigule võib füüsiline või juriidiline isik, kelle elukoht on või kes on asutatud muus liikmesriigis kui selles liikmesriigis, kus esitati taotlus, esitada vastulause sellele liikmesriigile, kus ta on asutatud. Seepärast ei lubatud piimatöötlemisliidul VHM esitada vastulauset või vastuväidet otse komisjonile.

| (4) | Saksamaa piimatöötlemisliidu VHM poolt 5. jaanuaril 2015 komisjonile otse saadetud teatel põhinevat vastuväitemenetlust ei alustatud. Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 lõike 1 esimesele lõigule tuleb vastulause esitada kolme kuu jooksul alates selle avaldamise kuupäevast Euroopa Liidu Teatajas. 5. jaanuaril 2015 saadud vastulause puhul oli see tähtaeg ületatud. |
| --- | --- |

(4)

Saksamaa piimatöötlemisliidu VHM poolt 5. jaanuaril 2015 komisjonile otse saadetud teatel põhinevat vastuväitemenetlust ei alustatud. Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 lõike 1 esimesele lõigule tuleb vastulause esitada kolme kuu jooksul alates selle avaldamise kuupäevast Euroopa Liidu Teatajas. 5. jaanuaril 2015 saadud vastulause puhul oli see tähtaeg ületatud.

| (5) | Komisjon vaatas läbi Saksamaa poolt 17. detsembril 2014 saadetud kolm vastulauset ja leidis, et need on vastuvõetavad. Seepärast kutsus ta 19. veebruari 2015. aasta kirjas huvitatud isikuid üles pidama asjakohaseid konsultatsioone, et jõuda omavahel kokkuleppele vastavalt nende riigis kehtivatele menetlustele. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon vaatas läbi Saksamaa poolt 17. detsembril 2014 saadetud kolm vastulauset ja leidis, et need on vastuvõetavad. Seepärast kutsus ta 19. veebruari 2015. aasta kirjas huvitatud isikuid üles pidama asjakohaseid konsultatsioone, et jõuda omavahel kokkuleppele vastavalt nende riigis kehtivatele menetlustele.

| (6) | Saksamaa poolt 17. detsembril 2014 saadetud vastulausel põhinev vastuväide, milles viidatakse organisatsiooni Naturland – Verband für ökologischen Landbau e.V. esitatud vastulausele, võeti tagasi. |
| --- | --- |

(6)

Saksamaa poolt 17. detsembril 2014 saadetud vastulausel põhinev vastuväide, milles viidatakse organisatsiooni Naturland – Verband für ökologischen Landbau e.V. esitatud vastulausele, võeti tagasi.

| (7) | Konsulteerimise tähtaega pikendati kolme kuu võrra. |
| --- | --- |

(7)

Konsulteerimise tähtaega pikendati kolme kuu võrra.

| (8) | Saksamaa ja Austria jõudsid kokkuleppele, millest teatati komisjonile 10. augustil 2015. |
| --- | --- |

(8)

Saksamaa ja Austria jõudsid kokkuleppele, millest teatati komisjonile 10. augustil 2015.

| (9) | Austria ja Saksamaa vahelist kokkulepet tuleks võtta arvesse sedavõrd, kuivõrd see vastab määruse (EL) nr 1151/2012 sätetele ja muudele liidu õigusaktidele. |
| --- | --- |

(9)

Austria ja Saksamaa vahelist kokkulepet tuleks võtta arvesse sedavõrd, kuivõrd see vastab määruse (EL) nr 1151/2012 sätetele ja muudele liidu õigusaktidele.

| (10) | Tootespetsifikaadis on mõnesid andmeid muudetud. Kõnealustes andmetes käsitletakse tootja ettevõtte eraldi üksusteks eraldamise võimalust, aasta keskmisena arvutatava 75 % kohustusliku koresööda hulka lisasööda lisamist, väetamiseks haljaskomposti kasutamise lubamist ning niiske heina ja kääritatud heina tootmis- ning silo tootmis- ja ladustamistingimuste leevendamist. |
| --- | --- |

(10)

Tootespetsifikaadis on mõnesid andmeid muudetud. Kõnealustes andmetes käsitletakse tootja ettevõtte eraldi üksusteks eraldamise võimalust, aasta keskmisena arvutatava 75 % kohustusliku koresööda hulka lisasööda lisamist, väetamiseks haljaskomposti kasutamise lubamist ning niiske heina ja kääritatud heina tootmis- ning silo tootmis- ja ladustamistingimuste leevendamist.

| (11) | Need elemendid ei kujuta endast olulisi muudatusi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 lõike 4 alusel. Seepärast ei tuleks muudetud tootespetsifikaati vastulause eesmärgil avaldada. Tootespetsifikaat tuleks aga teavitamise eesmärgil lisada käesolevale määrusele. |
| --- | --- |

(11)

Need elemendid ei kujuta endast olulisi muudatusi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 lõike 4 alusel. Seepärast ei tuleks muudetud tootespetsifikaati vastulause eesmärgil avaldada. Tootespetsifikaat tuleks aga teavitamise eesmärgil lisada käesolevale määrusele.

| (12) | Asjaomaste osaliste vahel saavutatud kokkuleppes jõuti järeldusele, et nimetust „Heumilch” / „Haymilk” / „Latte fieno” / „Lait de foin” / „Leche de heno” kandvate toodete praegustele tootjatele tuleks võimaldada kaheaastane üleminekuperiood, et nad saaksid järk-järgult saavutada vastavuse tootespetsifikaadile. Kõnealuseks tähtajaks turustamata tooted tuleks lubada turule lasta kuni varude ammendumiseni. |
| --- | --- |

(12)

Asjaomaste osaliste vahel saavutatud kokkuleppes jõuti järeldusele, et nimetust „Heumilch” / „Haymilk” / „Latte fieno” / „Lait de foin” / „Leche de heno” kandvate toodete praegustele tootjatele tuleks võimaldada kaheaastane üleminekuperiood, et nad saaksid järk-järgult saavutada vastavuse tootespetsifikaadile. Kõnealuseks tähtajaks turustamata tooted tuleks lubada turule lasta kuni varude ammendumiseni.

| (13) | Komisjon on seisukohal, et garanteeritud traditsiooniliste toodete kaitset tuleks vastavalt muuta, võttes arvesse selliseid nimetusi seni seaduslikult kasutanud tootjate ja ettevõtjate huve. Võttes arvesse eespool nimetatud järeldusi, milles osalised on kokku leppinud, ning määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 15 lõike 1 alusel määruse (EL) nr 1151/2012 eesmärke, mida kohaldatakse analoogia alusel ka garanteeritud traditsiooniliste toodete suhtes, tuleks seepärast tootjatele võimaldada kaheaastane üleminekuperiood, et kasutada nimetusi „Heumilch” / „Haymilk” / „Latte fieno” / „Lait de foin” / „Leche de heno” ka siis, kui toode ei vasta tootespetsifikaadile, ning lubada pärast kaheaastase perioodi lõppemist kuni varude ammendumiseni jätkata selliste toodete turule laskmist, mis ei vasta tootespetsifikaadile, et lubada tootespetsifikaadile vastamise järkjärgulist saavutamist. Turustamisel ei tohiks aga sellistele toodetele lisada tähist „garanteeritud traditsiooniline toode”, lühendit „GTT” ega sellega seotud ELi logo. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon on seisukohal, et garanteeritud traditsiooniliste toodete kaitset tuleks vastavalt muuta, võttes arvesse selliseid nimetusi seni seaduslikult kasutanud tootjate ja ettevõtjate huve. Võttes arvesse eespool nimetatud järeldusi, milles osalised on kokku leppinud, ning määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 15 lõike 1 alusel määruse (EL) nr 1151/2012 eesmärke, mida kohaldatakse analoogia alusel ka garanteeritud traditsiooniliste toodete suhtes, tuleks seepärast tootjatele võimaldada kaheaastane üleminekuperiood, et kasutada nimetusi „Heumilch” / „Haymilk” / „Latte fieno” / „Lait de foin” / „Leche de heno” ka siis, kui toode ei vasta tootespetsifikaadile, ning lubada pärast kaheaastase perioodi lõppemist kuni varude ammendumiseni jätkata selliste toodete turule laskmist, mis ei vasta tootespetsifikaadile, et lubada tootespetsifikaadile vastamise järkjärgulist saavutamist. Turustamisel ei tohiks aga sellistele toodetele lisada tähist „garanteeritud traditsiooniline toode”, lühendit „GTT” ega sellega seotud ELi logo.

| (14) | Eespool öeldut silmas pidades tuleks nimetused „Heumilch” / „Haymilk” / „Latte fieno” / „Lait de foin” / „Leche de heno” kanda garanteeritud traditsiooniliste toodete registrisse. |
| --- | --- |

(14)

Eespool öeldut silmas pidades tuleks nimetused „Heumilch” / „Haymilk” / „Latte fieno” / „Lait de foin” / „Leche de heno” kanda garanteeritud traditsiooniliste toodete registrisse.

| (15) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Registreeritakse nimetused „Heumilch” / „Haymilk” / „Latte fieno” / „Lait de foin” / „Leche de heno” (GTT).

Esimeses lõigus osutatud nimetused määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.4 „Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne)” kuuluva tootena.

Artikkel 2

Konsolideeritud tootespetsifikatsioon on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 3

Nimetusi „Heumilch” / „Haymilk” / „Latte fieno” / „Lait de foin” / „Leche de heno” võib kahe aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest kasutada selliste toodete tähistamiseks, mis ei vasta toote „Heumilch” / „Haymilk” / „Latte fieno” / „Lait de foin” / „Leche de heno” tootespetsifikaadile. Kui kasutatakse viidet toodetele, mis ei vasta tootespetsifikaadile, ei ole lubatud sellistele nimetustele lisada tähist „garanteeritud traditsiooniline toode”, lühendit „GTT” ega sellega seotud ELi logo.

Pärast kaheaastase perioodi möödumist on toote „Heumilch” / „Haymilk” / „Latte fieno” / „Lait de foin” / „Leche de heno” tootjatel jätkuvalt lubatud turule lasta kõnealuseid nimetusi kandvaid tooteid, mis on valmistatud enne eespool nimetatud ajavahemiku lõppu ega vasta artiklis 2 osutatud tootespetsifikaadile, kuni olemasolevad varud on ammendatud.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. märts 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 340, 30.9.2014, lk 6.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

LISA

GTT REGISTREERIMISTAOTLUS

Nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 509/2006 põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta (*1)

„HEUMILCH” / „HAYMILK” / „LATTE FIENO” / „LAIT DE FOIN” / „LECHE DE HENO”

EÜ nr: AT-TSG-0007-01035 – 27.8.2012

1.   Taotlejate rühma nimi ja aadress

| Nimi | : | ARGE Heumilch Österreich |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | Grabenweg 68, A-6020 Innsbruck |
| Telefon | : | +43 512345245 |
| E-post | : | office@heumilch.at |

Nimi

:

ARGE Heumilch Österreich

Aadress

:

Grabenweg 68, A-6020 Innsbruck

Telefon

:

+43 512345245

E-post

:

office@heumilch.at

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Austria

3.   Spetsifikaat

3.1.   Registreeritavad nimetused

„Heumilch” (de); „Haymilk” (en); „Latte fieno” (it); „Lait de foin” (fr); „Leche de heno” (es)

3.2.   Nimetus

| ☐ | on iseenesest eripärane |
| --- | --- |

☐

on iseenesest eripärane

| ☒ | väljendab põllumajandustoote või toidu eripära |
| --- | --- |

☒

väljendab põllumajandustoote või toidu eripära

Värsket heina söövatelt lehmadelt saadud piima, nn mahepiima tootmine on piimatootmise kõige algsem viis. Kõnealust piima saadakse traditsiooniliste jätkusuutlike piimatootmisettevõtete loomadelt. Oluline erinevus standardpiima ja mahepiima traditsioonilise olemuse vahel peitub asjaolus, et mahepiima kui piimatootmise kõige algsema viisi puhul ei söödeta loomi kääritatud söödaga. Alates 1960. aastatest kasutati loomakasvatuses põllumajanduse industrialiseerimisega kaasnenud mehhaniseerimise tõttu üha rohkem silo (kääritatud sööt), mistõttu vähenes söödana heina kasutamine. Lisaks sellele hõlmasid direktiivid selliste loomade ja sööda keelustamist, mis kehtivate õigusaktide kohaselt olid määratletud geneetiliselt muundatuna.

Söötmine on kohandatud vastavalt aastaaegadele: haljassöödaperioodil saavad loomad värskeid hein- ja rohttaimi, ühe osa heina ja punkti 3.6 kohaselt lubatud sööta; talvisel söödaperioodil – heina ja punkti 3.6 kohaselt lubatud sööta.

3.3.   Kas taotletakse nimetuse reserveerimist määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõike 2 alusel?

| ☒ | Registreerimine koos nimetuse reserveerimisega |
| --- | --- |

☒

Registreerimine koos nimetuse reserveerimisega

| ☐ | Registreerimine ilma nimetuse registreerimiseta |
| --- | --- |

☐

Registreerimine ilma nimetuse registreerimiseta

3.4.   Toote liik

Klass 1.4. Muud loomsed saadused

3.5.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus, mida tähistab punktis 3.1 esitatud nimetus

Lehmapiim vastavalt kehtivatele õigusaktidele.

3.6.   Põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus, mida tähistab punktis 3.1 esitatud nimetus

Mahepiima toodetakse vastavalt traditsioonilistele tootmistingimustele kooskõlas mahepiima tootmist reguleeriva määrusega. Sellise tootmise puhul on keelatud kääritatud sööda (nt silo) ning selliste loomade ja sööda kasutamine, mis on määratletud geneetiliselt muundatuna.

„Mahepiima tootmist reguleeriv määrus”

Mahepiim on emasloomadelt saadud lehmapiim, mille on tootnud piimatootjad, kes on kohustunud järgima järgmisi kriteeriume. Selleks et säilitada mahepiima traditsioonilist tootmist, ei tohi kasutada loomi või sööta, mida kehtivate õigusaktide kohaselt määratletakse geneetiliselt muundatuna.

Kogu põllumajanduslikku majapidamist majandatakse mahepiima tootmiskorra kohaselt.

| a) | Põllumajanduslik majapidamine võib aga olla jaotatud selgelt eristatud tootmisüksusteks, mille iga osa ei majandata kõnealuse tootmiskorra kohaselt. Seejuures peab olema tegemist erinevate tootmisharudega. |
| --- | --- |

a)

Põllumajanduslik majapidamine võib aga olla jaotatud selgelt eristatud tootmisüksusteks, mille iga osa ei majandata kõnealuse tootmiskorra kohaselt. Seejuures peab olema tegemist erinevate tootmisharudega.

| b) | Kui punkti a kohaselt põllumajandusliku majapidamise iga osa mahepiima tootmiskorras ei majandata, peab ettevõtja mahepiima tootmisüksustes kasutatavaid loomi pidama eraldi muudes tootmisüksustes kasutatavatest loomadest ning tegema sellise eraldatuse kohta nõuetekohaseid sissekandeid. |
| --- | --- |

b)

Kui punkti a kohaselt põllumajandusliku majapidamise iga osa mahepiima tootmiskorras ei majandata, peab ettevõtja mahepiima tootmisüksustes kasutatavaid loomi pidama eraldi muudes tootmisüksustes kasutatavatest loomadest ning tegema sellise eraldatuse kohta nõuetekohaseid sissekandeid.

Sööda lubatud liigid

| — | Haljassöödaperioodil söödetakse loomi peamiselt värskete heintaimede, liblikõieliste ja rohttaimedega ning talvisel söötmisperioodil heinaga. |
| --- | --- |

—

Haljassöödaperioodil söödetakse loomi peamiselt värskete heintaimede, liblikõieliste ja rohttaimedega ning talvisel söötmisperioodil heinaga.

| — | Täiendava koresöödana on määratletud ja lubatud: valmimata rapsiseemned, haljasmais, haljasrukis, heina-, lutserni- ja maisigraanulid ning samalaadsed loomasöödad. |
| --- | --- |

—

Täiendava koresöödana on määratletud ja lubatud: valmimata rapsiseemned, haljasmais, haljasrukis, heina-, lutserni- ja maisigraanulid ning samalaadsed loomasöödad.

| — | Aastases söödaratsioonis peab koresööda osa olema vähemalt 75 %. |
| --- | --- |

—

Aastases söödaratsioonis peab koresööda osa olema vähemalt 75 %.

| — | Tavapärasel turustataval viisil ning (kliide, graanulite jne) mineraalainesegudes on teraviljadest lubatud nisu, oder, kaer, tritikale, rukis ja mais. |
| --- | --- |

—

Tavapärasel turustataval viisil ning (kliide, graanulite jne) mineraalainesegudes on teraviljadest lubatud nisu, oder, kaer, tritikale, rukis ja mais.

| — | Söödas võib kasutada ka põlduba, söödahernest, lupiini, õlikultuure ning ekstraktsioonijahu või -kooki. |
| --- | --- |

—

Söödas võib kasutada ka põlduba, söödahernest, lupiini, õlikultuure ning ekstraktsioonijahu või -kooki.

Keelatud sööt

| — | Keelatud on sööda järgmised liigid: märjast või kääritatud heinast tehtud silo (kääritatud sööt). |
| --- | --- |

—

Keelatud on sööda järgmised liigid: märjast või kääritatud heinast tehtud silo (kääritatud sööt).

| — | Keelatud on sööta õlletehastest, viinaköökidest, mahlavabrikutest saadud kõrvalsaaduste või toiduainetööstuse muude kõrvalsaadustega, nt märg õlleraba või märjad pressimisjääkide lõigud. Erand: suhkrutootmise kõrvalsaadusena kuivad lõigud ja melass ning teraviljatöötlemisel saadud valgurikas kuivsööt. |
| --- | --- |

—

Keelatud on sööta õlletehastest, viinaköökidest, mahlavabrikutest saadud kõrvalsaaduste või toiduainetööstuse muude kõrvalsaadustega, nt märg õlleraba või märjad pressimisjääkide lõigud. Erand: suhkrutootmise kõrvalsaadusena kuivad lõigud ja melass ning teraviljatöötlemisel saadud valgurikas kuivsööt.

| — | Piima andvaid loomi ei tohi sööta ühegi leotatud söödaga. |
| --- | --- |

—

Piima andvaid loomi ei tohi sööta ühegi leotatud söödaga.

| — | Loomi on keelatud sööta loomset päritolu söödaga (piim, vadak, loomajahu jne), v.a noorloomadele antav piim ja vadak. |
| --- | --- |

—

Loomi on keelatud sööta loomset päritolu söödaga (piim, vadak, loomajahu jne), v.a noorloomadele antav piim ja vadak.

| — | Loomi on keelatud sööta aia- ja puuviljajäätmete, kartulite või uureaga. |
| --- | --- |

—

Loomi on keelatud sööta aia- ja puuviljajäätmete, kartulite või uureaga.

Väetamise eeskirjad

| — | Piimatootja kogu põllumajanduslikult kasutataval maa-alal on keelatud kasutada saadud reoveesetteid, reoveesetetest tooteid ja asulate jäätmekäitluskohtadest saadud komposti (v.a haljaskompost). |
| --- | --- |

—

Piimatootja kogu põllumajanduslikult kasutataval maa-alal on keelatud kasutada saadud reoveesetteid, reoveesetetest tooteid ja asulate jäätmekäitluskohtadest saadud komposti (v.a haljaskompost).

| — | Kui piimatarnija põllumajanduslikult kasutatavale maa-alale on laotatud sõnnikut, peab ta vähemalt kolm nädalat ootama enne, kui tohib seal lehmi karjatada. |
| --- | --- |

—

Kui piimatarnija põllumajanduslikult kasutatavale maa-alale on laotatud sõnnikut, peab ta vähemalt kolm nädalat ootama enne, kui tohib seal lehmi karjatada.

Keemiliste lisaainete kasutamine

| — | Piimatootja kõigil rohumaadel on põllumajandusnõustajate juhendamisel lubatud kasutada vaid valitud sünteetilis-keemilisi pestitsiide ja tegelda tõrjega konkreetsetel kohtadel. |
| --- | --- |

—

Piimatootja kõigil rohumaadel on põllumajandusnõustajate juhendamisel lubatud kasutada vaid valitud sünteetilis-keemilisi pestitsiide ja tegelda tõrjega konkreetsetel kohtadel.

| — | Kärbsevastast pihustamist võib piimakarjalautades teha üksnes sel ajal, kui piima andvad lehmad seal ei viibi. |
| --- | --- |

—

Kärbsevastast pihustamist võib piimakarjalautades teha üksnes sel ajal, kui piima andvad lehmad seal ei viibi.

Tarnekeeld

| — | Mahepiima võib hakata tarnima kõige varem kümme päeva pärast lehma poegimist. |
| --- | --- |

—

Mahepiima võib hakata tarnima kõige varem kümme päeva pärast lehma poegimist.

| — | Selliste lehmade puhul, keda on söödetud siloga (kääritatud sööt), tuleb piima tarnimise algusega oodata vähemalt 14 päeva. |
| --- | --- |

—

Selliste lehmade puhul, keda on söödetud siloga (kääritatud sööt), tuleb piima tarnimise algusega oodata vähemalt 14 päeva.

| — | Alpiaasade lehmi, keda laudas on söödetud siloga (kääritatud sööt), tuleb 14 päeva enne alpiaasale ajamist sööta silovaba söödaga või tohib piima alles 14 päeva pärast alpiaasale (mis kuulub piimatarnijale) jõudmist määratleda mahepiimana. Alpiaasal ei tohi silo toota ega sellega loomi sööta. |
| --- | --- |

—

Alpiaasade lehmi, keda laudas on söödetud siloga (kääritatud sööt), tuleb 14 päeva enne alpiaasale ajamist sööta silovaba söödaga või tohib piima alles 14 päeva pärast alpiaasale (mis kuulub piimatarnijale) jõudmist määratleda mahepiimana. Alpiaasal ei tohi silo toota ega sellega loomi sööta.

Geneetiliselt muundatud toiduainete või sööda keeld

| — | Selleks et säilitada mahepiima traditsioonilist tootmist, ei tohi kasutada loomi või sööta, mida kehtivate õigusaktide kohaselt määratletakse geneetiliselt muundatuna. |
| --- | --- |

—

Selleks et säilitada mahepiima traditsioonilist tootmist, ei tohi kasutada loomi või sööta, mida kehtivate õigusaktide kohaselt määratletakse geneetiliselt muundatuna.

Muud nõuded

| — | Keelatud on silo (kääritatud sööt) tootmine ja ladustamine. |
| --- | --- |

—

Keelatud on silo (kääritatud sööt) tootmine ja ladustamine.

| — | Keelatud on mis tahes liiki kilesse mässitud heinapallide tootmine või ladustamine. |
| --- | --- |

—

Keelatud on mis tahes liiki kilesse mässitud heinapallide tootmine või ladustamine.

| — | Keelatud on märja või kääritaud heina tootmine. |
| --- | --- |

—

Keelatud on märja või kääritaud heina tootmine.

3.7.   Põllumajandustoote või toidu eripära

Mahepiim erineb standardlehmapiimast mahepiima määruse punkti 3.6 kohaste eritootmistingimuste tõttu.

Dr Ginziger ja kaastöötajad tegid 1995. ja 2001. aastal teaduslikus uurimisasutuses Bundesanstalt für alpenländische Milchwirtschaft (Rotholz) uurimused, millest ilmnes, et 65 % proovides, mis võeti siloga söödetud lehmade piimast, oli liitri kohta 1 000 klostriidieost. Ühte suurde juustutehasesse saadetud selliste lehmade piima tarnete uurimisel ilmnes, et 52 % proovides oli liitri kohta rohkem kui 10 000 klostriidieost. Nii oli ilma silota ning üksnes värske heinaga söödetud lehmade piima 85 % proovides vähem kui 200 ja 15 % proovides 200–300 klostriidieost liitri kohta. Seega on mahepiimas tänu sellisele söötmisviisile klostriidieoste sisaldus oluliselt väiksem. Toormahepiimast toodetud kõva juustu tootmisel tekib seega vähem puudusi aukude ja maitse moodustumisel.

Uurimisprojekti „Silo mõju piimakvaliteedile” raames uuriti ilma silota söödetud lehmade piima maitset (Ginzinger ja Tschager, Bundesanstalt für alpenländische Milchwirtschaft, Rotholz, 1993). Heinaga söödetud lehmade piima 77 % proovide puhul ei tuvastatud võõrmaitset. Siloga söödetud lehmade piima proovidest 29 % oli võõrmaitsega. Suur erinevus oli ka piimakogumisautode paakidest võetud piimaproovide vahel. Ilma silota söödetud lehmade piima 94 % proovide puhul ei tuvastatud võõrmaitset. Siloga söödetud lehmade piima puhul oli sama näitaja 45 %.

Viini ülikoolis valminud diplomitöös (Schreiner, Seiz, Ginzinger, 2011) tõendati, et tänu kore- ja rohumaapõhisele söödale on mahepiimas peaaegu poole suurem omega-3-rasvhapete ja konjugeeritud linoolhappe sisaldus kui standardlehmapiimas.

3.8.   Põllumajandustoote või toidu traditsiooniline iseloom

Mahepiima tootmine ja selle töötlemine on sama vana kui põllumajapidamises piimalehmade pidamine (ligikaudu 5. sajand e.m.a). Juba keskajal valmistati Alpide eelmäestiku ja Tirooli mäestiku väikestes taludes (Schwaighöfe) mahepiimast juustu. Sõna „Schwaig” on pärit keskülemsaksa keelest ja tähistab Alpi piirkonna konkreetset asula- ja eelkõige majandamisvormi. Sageli rajasid maaomanikud ise need talud alalistes asulates, kus eelkõige tegeleti piimkarjakasvatusega (eriti juustuvalmistamisega). Tiroolis ja Salzburgis on sellised talud olemas olnud alates 12. sajandist. Mägede piirkonnas on mahepiim algselt olnud seotud toorpiimast kõva juustu tootmisega. Juba 1900. aastal anti välja ilma silota söödetud lehmade ja kõva juustu tootmiseks sobivat piima käsitlevad eeskirjad (piimamäärus). Nende põhjal koostati 1950. aastatel Austrias Vorarlbergi, Tirooli ja Salzburgi liidumaa piimamäärused. 1975. aastal võttis piimamajandusfond need ühtlustatud piimamäärused vastu kõva juustu tootmiseks sobivat piima käsitlevate eeskirjadena (vt „Bestimmungen über die Übernahme von hartkäsetauglicher Milch”, Österreichische Milchwirtschaft, 14. väljaanne, lisa 6 nr 23c, 21. juuli 1975). Austria endine piimamajandusamet reguleeris kuni 1993. aastani nn siloga söötmise keelualasid, et säilitada mahepiima (ka ilma silota söödetud lehmade piim või kõva juustu tootmiseks sobiv piim) toorainena toorpiimast juustu valmistamiseks. 1995. aastal muudeti põllu-, metsa-, vee- ja keskkonnahoidliku majanduse liiduministeeriumi eridirektiiviga siloga söötmise keeluala keskkonnahoidliku ja ekstensiivse põllumajandusega piirkonnaks, kus kaitstakse looduslikku elukeskkonda (vt Austria keskkonnahoidliku põllumajanduse programm „Österreichisches Programm für umweltgerechte Landwirtschaft”: ÖPUL), silost loobumise meede, mida jätkatakse seoses mahepiima tootmisega.

Alpiaasadel on loomi traditsiooniliselt söödetud vastavalt mahepiima käsitlevatele kriteeriumidele. Tirooli Wildschönauer Holzalmi aasadel juustu tootmist käsitlevad üksikdokumendid ja -ürikud on säilinud 1544. aastast.

1980. aastatest alates majandavad mõned mahepiima tootjad oma talusid lisaks ka mahepõllumajanduslike/keskkonnahoidlike kriteeriumide kohaselt.

3.9.   Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord

—

4.   Spetsifikaadile vastavust kontrollivad ametiasutused või spetsifitseerimisasutused

4.1.   Nimi ja aadress

—

4.2.   Ametiasutuse või sertifitseerimisasutuse konkreetsed ülesanded

—

---

(*1)  
  ELT L 93, 31.3.2006, lk 1. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

---

| 4.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/35 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/35

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/305,

3. märts 2016,

millega muudetakse määrust (EL) nr 37/2010 seoses toimeaine gentamütsiiniga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrust (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004, (1) eriti selle artiklit 14 koostoimes artikliga 17,

võttes arvesse Euroopa Ravimiameti arvamust, mille on sõnastanud veterinaarravimite komitee,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 470/2009 artiklis 17 on nõutud, et liidus loomakasvatuses kasutatavates biotsiidides või toiduloomade veterinaarravimites kasutamiseks ette nähtud farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormid (edaspidi „jääkide piirnormid”) tuleb kehtestada määrusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 470/2009 artiklis 17 on nõutud, et liidus loomakasvatuses kasutatavates biotsiidides või toiduloomade veterinaarravimites kasutamiseks ette nähtud farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormid (edaspidi „jääkide piirnormid”) tuleb kehtestada määrusega.

| (2) | Komisjoni määruse (EL) nr 37/2010 (2) lisa tabelis 1 on esitatud farmakoloogilised toimeained ja nende liigitus loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määruse (EL) nr 37/2010 (2) lisa tabelis 1 on esitatud farmakoloogilised toimeained ja nende liigitus loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi.

| (3) | Gentamütsiin on juba lisatud sellesse tabelisse lubatud ainena veiste ja sigade lihaskoe, rasvkoe, maksa ja neerude ning veisepiima puhul. |
| --- | --- |

(3)

Gentamütsiin on juba lisatud sellesse tabelisse lubatud ainena veiste ja sigade lihaskoe, rasvkoe, maksa ja neerude ning veisepiima puhul.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 470/2009 artikli 27 lõike 2 kohaselt esitas komisjon Euroopa Ravimiametile (edaspidi „ravimiamet”) olemasolevate gentamütsiini piirnormide teistele liikidele või kudedele ekstrapoleerimise taotluse. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 470/2009 artikli 27 lõike 2 kohaselt esitas komisjon Euroopa Ravimiametile (edaspidi „ravimiamet”) olemasolevate gentamütsiini piirnormide teistele liikidele või kudedele ekstrapoleerimise taotluse.

| (5) | Veterinaarravimite komitee arvamuse alusel soovitas ravimiamet ekstrapoleerida gentamütsiini jääkide piirnorme kõikidele imetajatest toiduloomade liikidele ning kaladele. |
| --- | --- |

(5)

Veterinaarravimite komitee arvamuse alusel soovitas ravimiamet ekstrapoleerida gentamütsiini jääkide piirnorme kõikidele imetajatest toiduloomade liikidele ning kaladele.

| (6) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 37/2010 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 37/2010 vastavalt muuta.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas veterinaarravimite alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas veterinaarravimite alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 37/2010 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. märts 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 152, 16.6.2009, lk 11.

1

(2)  Komisjoni 22. detsembri 2009. aasta määrus (EL) nr 37/2010, mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi (ELT L 15, 20.1.2010, lk 1).

2

---

LISA

Määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelis 1 asendatakse toimeainet gentamütsiini käsitlev kanne järgmisega.

| Farmakoloogiline toimeaine | Markerjääk | Loomaliik | Jääkide piirnormid | Sihtkoed | Muud sätted (vastavalt määruse (EÜ) nr 470/2009 artikli 14 lõikele 7) | Terapeutiline liigitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Gentamütsiin | Gentamütsiin C1, gentamütsiin C1a, gentamütsiin C2 ja gentamütsiin C2a summa | Kõik imetajatest toiduloomade liigid ja kalad | 50 μg/kg
  50 μg/kg
  200 μg/kg
  750 μg/kg
  100 μg/kg | Lihaskude
  Rasvkude
  Maks
  Neerud
  Piim | Kalade puhul hõlmab lihaskoe suhtes kehtiv jääkide piirnorm „lihaskude ja nahka loomulikes proportsioonides”.
  Seatõugude puhul hõlmab rasvkude „nahka ja rasvkude loomulikes proportsioonides”. | Antibakteriaalsed ained / antibiootikumid” |

Farmakoloogiline toimeaine

Markerjääk

Loomaliik

Jääkide piirnormid

Sihtkoed

Muud sätted (vastavalt määruse (EÜ) nr 470/2009 artikli 14 lõikele 7)

Terapeutiline liigitus

„Gentamütsiin

Gentamütsiin C1, gentamütsiin C1a, gentamütsiin C2 ja gentamütsiin C2a summa

Kõik imetajatest toiduloomade liigid ja kalad

50 μg/kg

50 μg/kg

200 μg/kg

750 μg/kg

100 μg/kg

Lihaskude

Rasvkude

Maks

Neerud

Piim

Kalade puhul hõlmab lihaskoe suhtes kehtiv jääkide piirnorm „lihaskude ja nahka loomulikes proportsioonides”.

Seatõugude puhul hõlmab rasvkude „nahka ja rasvkude loomulikes proportsioonides”.

Antibakteriaalsed ained / antibiootikumid”

---

| 4.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/38 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/38

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/306,

3. märts 2016,

millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 1283/2014, millega pärast vahepealset läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 3 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Varasemad uurimised ja kehtivad dumpinguvastased meetmed

Varasemad uurimised ja kehtivad dumpinguvastased meetmed

| (1) | Muu hulgas Korea Vabariigist pärit teatavate toruliitmike impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1514/2002 (2) („esialgne uurimine” ja „esialgsed meetmed”). |
| --- | --- |

(1)

Muu hulgas Korea Vabariigist pärit teatavate toruliitmike impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1514/2002 (2) („esialgne uurimine” ja „esialgsed meetmed”).

2

| (2) | 2008. aasta oktoobris pikendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1001/2008 (3) nende meetmete kehtivust alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise järel. |
| --- | --- |

(2)

2008. aasta oktoobris pikendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1001/2008 (3) nende meetmete kehtivust alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise järel.

3

| (3) | 2014. aasta detsembris pikendati veel kord meetmete kehtivusaega komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1283/2014 (4) pärast alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohast teist aegumise läbivaatamist (edaspidi „kehtivad meetmed”). |
| --- | --- |

(3)

2014. aasta detsembris pikendati veel kord meetmete kehtivusaega komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1283/2014 (4) pärast alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohast teist aegumise läbivaatamist (edaspidi „kehtivad meetmed”).

4

| (4) | Kõikide Korea Vabariigi äriühingute ekspordi suhtes kohaldatav praegu kehtiv dumpinguvastane tollimaks on 44 %, mis põhineb esialgses uurimises kindlaks määratud kahjumarginaalil. |
| --- | --- |

(4)

Kõikide Korea Vabariigi äriühingute ekspordi suhtes kohaldatav praegu kehtiv dumpinguvastane tollimaks on 44 %, mis põhineb esialgses uurimises kindlaks määratud kahjumarginaalil.

1.2.   Osalise vahepealse läbivaatamise taotlus

Osalise vahepealse läbivaatamise taotlus

| (5) | 2015. aasta jaanuaris sai komisjon taotluse osalise vahepealse läbivaatamise korraldamiseks vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3. Taotlus piirdub Korea eksportiva tootjaga TK Corporation seotud dumpingu uurimisega ning taotluse esitas kõnealune eksportiv tootja. Oma taotluses väitis eksportiv tootja, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad. Eksportiv tootja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole kahjustava dumpingu korvamiseks enam vajalik. |
| --- | --- |

(5)

2015. aasta jaanuaris sai komisjon taotluse osalise vahepealse läbivaatamise korraldamiseks vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3. Taotlus piirdub Korea eksportiva tootjaga TK Corporation seotud dumpingu uurimisega ning taotluse esitas kõnealune eksportiv tootja. Oma taotluses väitis eksportiv tootja, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad. Eksportiv tootja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole kahjustava dumpingu korvamiseks enam vajalik.

1.3.   Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine

Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine

| (6) | Olles pärast liikmesriikide teavitamist jõudnud seisukohale, et on olemas piisavad tõendid, mis õigustavad eksportiva tootjaga seotud dumpinguga piirduva osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, teatas komisjon 18. veebruaril 2015Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (5) (edaspidi „kehtivad meetmed”) osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt, kusjuures läbivaatamine piirdub eksportiva tootjaga seotud dumpingu uurimisega. |
| --- | --- |

(6)

Olles pärast liikmesriikide teavitamist jõudnud seisukohale, et on olemas piisavad tõendid, mis õigustavad eksportiva tootjaga seotud dumpinguga piirduva osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, teatas komisjon 18. veebruaril 2015Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (5) (edaspidi „kehtivad meetmed”) osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt, kusjuures läbivaatamine piirdub eksportiva tootjaga seotud dumpingu uurimisega.

Euroopa Liidu Teatajas

5

| (7) | Komisjon teavitas ametlikult eksportivat tootjat, eksportiva riigi ametiasutusi ning liidu tootmisharu osalise vahepealse läbivaatamise uurimise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon teavitas ametlikult eksportivat tootjat, eksportiva riigi ametiasutusi ning liidu tootmisharu osalise vahepealse läbivaatamise uurimise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha.

1.4.   Uurimine

Uurimine

| (8) | Uurimiseks vajaliku teabe kogumiseks saatis komisjon eksportivale tootjale küsimustiku ning sai vastuse selleks ette nähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(8)

Uurimiseks vajaliku teabe kogumiseks saatis komisjon eksportivale tootjale küsimustiku ning sai vastuse selleks ette nähtud tähtaja jooksul.

| (9) | Komisjon kogus ja kontrollis kõikvõimalikku teavet, mida ta pidas dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Asjaomase eksportiva tootja valdustesse tehti kontrollkäik. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon kogus ja kontrollis kõikvõimalikku teavet, mida ta pidas dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Asjaomase eksportiva tootja valdustesse tehti kontrollkäik.

1.5.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

| (10) | Dumpingu ulatuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2014 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(10)

Dumpingu ulatuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2014 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).

| (11) | Lisaks kõnealustele andmetele esitas eksportiv tootja ka 2013. aasta kulu- ja müügiandmed ning tegi ettepaneku pikendada läbivaatamisega seotud uurimisperioodi 2013. aasta lisamise teel, et liitu suunatud müügimaht oleks representatiivsem. Komisjon tegi aga kindlaks, et 2013. aasta liitu suunatud müügi lisamine ei suurendaks representatiivsust mahu (võrreldes kogumüügi või tootmismahuga) ega müügivormide (vt põhjendus 29) osas. Seega ei olnud komisjonil piisavalt põhjust teha erandit tavapärasest 12kuulisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodist dumpingu kohta representatiivse järelduse tegemiseks. |
| --- | --- |

(11)

Lisaks kõnealustele andmetele esitas eksportiv tootja ka 2013. aasta kulu- ja müügiandmed ning tegi ettepaneku pikendada läbivaatamisega seotud uurimisperioodi 2013. aasta lisamise teel, et liitu suunatud müügimaht oleks representatiivsem. Komisjon tegi aga kindlaks, et 2013. aasta liitu suunatud müügi lisamine ei suurendaks representatiivsust mahu (võrreldes kogumüügi või tootmismahuga) ega müügivormide (vt põhjendus 29) osas. Seega ei olnud komisjonil piisavalt põhjust teha erandit tavapärasest 12kuulisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodist dumpingu kohta representatiivse järelduse tegemiseks.

| (12) | Pärast lõplike tulemiuste teatavakstegemist kordas eksportiv tootja oma väidet, et 2013. aasta tuleks lisada läbivaatamisega seotud uurimisperioodile, et muuta see representatiivsemaks. Ta väitis, et võrdlused selliste teguritega nagu tootmise kogumaht ei ole olulised ning et 2013. aasta lisamisega läbivaatamisega seotud uurimisperioodile muutuks see representatiivsemaks täiendavate tooteliikide, müügimahu ja käibe seisukohast. |
| --- | --- |

(12)

Pärast lõplike tulemiuste teatavakstegemist kordas eksportiv tootja oma väidet, et 2013. aasta tuleks lisada läbivaatamisega seotud uurimisperioodile, et muuta see representatiivsemaks. Ta väitis, et võrdlused selliste teguritega nagu tootmise kogumaht ei ole olulised ning et 2013. aasta lisamisega läbivaatamisega seotud uurimisperioodile muutuks see representatiivsemaks täiendavate tooteliikide, müügimahu ja käibe seisukohast.

| (13) | Alusmääruses ei ole konkreetselt märgitud, kuidas läbivaatamisega seotud uurimisperioodi representatiivsust mõõta tuleks. Käesoleval juhul oli eksportiva tootja väidetav müügimaht liidu turul 2013. aastal vähem kui pool sellest, mis liidu turul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väidetavalt müüdi, samas kui tema kogumüük ja tootmismaht jäid mõlema aasta puhul samasse vahemikku. Seega on selge, et suhtelises arvestuses vähendaks 2013. aasta lisamine eksportiva tootja liitu suunatud müügi representatiivsust, kuid absoluutväärtuses pakuks see ainult piiratud täiendust. |
| --- | --- |

(13)

Alusmääruses ei ole konkreetselt märgitud, kuidas läbivaatamisega seotud uurimisperioodi representatiivsust mõõta tuleks. Käesoleval juhul oli eksportiva tootja väidetav müügimaht liidu turul 2013. aastal vähem kui pool sellest, mis liidu turul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väidetavalt müüdi, samas kui tema kogumüük ja tootmismaht jäid mõlema aasta puhul samasse vahemikku. Seega on selge, et suhtelises arvestuses vähendaks 2013. aasta lisamine eksportiva tootja liitu suunatud müügi representatiivsust, kuid absoluutväärtuses pakuks see ainult piiratud täiendust.

| (14) | Seetõttu kinnitab komisjon, et puudub mõjuv põhjus pikendada läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kauemaks, kui üheaastane periood, mida komisjon tavaliselt kohaldab. |
| --- | --- |

(14)

Seetõttu kinnitab komisjon, et puudub mõjuv põhjus pikendada läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kauemaks, kui üheaastane periood, mida komisjon tavaliselt kohaldab.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (15) | Vaatlusaluseks tooteks on Korea Vabariigist pärit rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmikud (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”). |
| --- | --- |

(15)

Vaatlusaluseks tooteks on Korea Vabariigist pärit rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmikud (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (16) | Läbivaatamisega seotud uurimine kinnitas, et eksportiva tootja toodetud tootel, mida müüakse kodumaisel turul ning eksporditakse ELi ja muudele eksporditurgudele, ja liidu tootmisharu poolt liidus müüdaval tootel on samad põhilised füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused ning sama põhiline kasutusotstarve. |
| --- | --- |

(16)

Läbivaatamisega seotud uurimine kinnitas, et eksportiva tootja toodetud tootel, mida müüakse kodumaisel turul ning eksporditakse ELi ja muudele eksporditurgudele, ja liidu tootmisharu poolt liidus müüdaval tootel on samad põhilised füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused ning sama põhiline kasutusotstarve.

| (17) | Komisjon otsustas neid tooteid käsitada samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon otsustas neid tooteid käsitada samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   DUMPING

DUMPING

a)   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (18) | Kõigepealt uuris komisjon, kas eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline juhul, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht siseturu sõltumatutele tarbijatele moodustab uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Sellest lähtuvalt oli eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük omamaisel turul tüüpiline. |
| --- | --- |

(18)

Kõigepealt uuris komisjon, kas eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline juhul, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht siseturu sõltumatutele tarbijatele moodustab uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Sellest lähtuvalt oli eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük omamaisel turul tüüpiline.

| (19) | Seejärel tegi komisjon kindlaks omamaisel turul müüdavad tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad liitu eksporditavate tooteliikidega. |
| --- | --- |

(19)

Seejärel tegi komisjon kindlaks omamaisel turul müüdavad tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad liitu eksporditavate tooteliikidega.

| (20) | Järgmisena uuris komisjon, kas eksportiva tootja omamaine müük omamaisel turul oli iga liitu ekspordiks müüdava tooteliigiga identse või võrreldava tooteliigi puhul tüüpiline alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele tarbijatele moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust. Komisjon tegi kindlaks, et enamik tooteliike olid tüüpilised. |
| --- | --- |

(20)

Järgmisena uuris komisjon, kas eksportiva tootja omamaine müük omamaisel turul oli iga liitu ekspordiks müüdava tooteliigiga identse või võrreldava tooteliigi puhul tüüpiline alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele tarbijatele moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust. Komisjon tegi kindlaks, et enamik tooteliike olid tüüpilised.

| (21) | Järgmiseks tegi komisjon iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suur osa müüdi uurimisperioodil kasumlikult omamaise turu sõltumatutele tarbijatele, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4. |
| --- | --- |

(21)

Järgmiseks tegi komisjon iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suur osa müüdi uurimisperioodil kasumlikult omamaise turu sõltumatutele tarbijatele, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4.

| (22) | Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük on kasumlik või mitte, kui






  a) | tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi kogu müügimahust ning |
| --- | --- | --- |

(22)

Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük on kasumlik või mitte, kui

a)

tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi kogu müügimahust ning

| b) | selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on võrdne ühiku tootmiskuluga või sellest suurem. |
| --- | --- |

b)

selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on võrdne ühiku tootmiskuluga või sellest suurem.

| (23) | Sel juhul on normaalväärtus läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul toimunud tooteliigi omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(23)

Sel juhul on normaalväärtus läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul toimunud tooteliigi omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmine.

| (24) | Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliigi kasumliku omamaise müügi puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui






  a) | tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust või |
| --- | --- | --- |

(24)

Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliigi kasumliku omamaise müügi puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui

a)

tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust või

| b) | kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on väiksem kui ühiku tootmiskulu. |
| --- | --- |

b)

kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on väiksem kui ühiku tootmiskulu.

| (25) | Omamaise müügi analüüs näitas, et valdav osa omamaisest müügist oli kasumlik ja et kaalutud keskmine müügihind oli suurem kui tootmiskulud. Seega arvutati normaalväärtus ainult kasumliku müügi kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(25)

Omamaise müügi analüüs näitas, et valdav osa omamaisest müügist oli kasumlik ja et kaalutud keskmine müügihind oli suurem kui tootmiskulud. Seega arvutati normaalväärtus ainult kasumliku müügi kaalutud keskmisena.

| (26) | Kui tavapärase kaubandustegevuse käigus ei toimunud samasuguse toote tooteliigi müüki või oli see ebapiisav või kui siseturul ei müüdud tooteliiki tüüpilises koguses, arvutas komisjon normaalväärtuse kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6. |
| --- | --- |

(26)

Kui tavapärase kaubandustegevuse käigus ei toimunud samasuguse toote tooteliigi müüki või oli see ebapiisav või kui siseturul ei müüdud tooteliiki tüüpilises koguses, arvutas komisjon normaalväärtuse kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6.

| (27) | Normaalväärtus arvutati, liites eksportiva tootja samasuguse toote keskmisele tootmiskulule läbivaatamisega seotud uurimisperioodil:






  a) | eksportiva tootja tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote omamaise müügiga seoses kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil; ning |
| --- | --- | --- |

(27)

Normaalväärtus arvutati, liites eksportiva tootja samasuguse toote keskmisele tootmiskulule läbivaatamisega seotud uurimisperioodil:

a)

eksportiva tootja tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote omamaise müügiga seoses kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil; ning

| b) | kaalutud keskmise kasumi, mida eksportiv tootja teenis tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

b)

kaalutud keskmise kasumi, mida eksportiv tootja teenis tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (28) | Tooteliikide puhul, mida ei müüdud omamaisel turul tüüpilises koguses, lisati tavapärase kaubandustegevuse käigus omamaisel turul nende liikidega tehtud tehingute keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Tooteliikide puhul, mida omamaisel turul üldse ei müüdud, lisati tavapärase kaubandustegevuse käigus omamaisel turul tehtud kõikide tehingute kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. |
| --- | --- |

(28)

Tooteliikide puhul, mida ei müüdud omamaisel turul tüüpilises koguses, lisati tavapärase kaubandustegevuse käigus omamaisel turul nende liikidega tehtud tehingute keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Tooteliikide puhul, mida omamaisel turul üldse ei müüdud, lisati tavapärase kaubandustegevuse käigus omamaisel turul tehtud kõikide tehingute kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum.

b)   Ekspordihind

Ekspordihind

| (29) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil müüs eksportiv tootja liidus vaatlusalust toodet vaid tühises koguses, mis moodustas 0,1 % – 0,3 % tema toodangu mahust (konfidentsiaalsusnõuete tõttu esitatakse määr vahemikuna). Pealegi ei suutnud eksportiv tootja teatavate tehingute puhul veenvalt näidata, et dumpinguvastane tollimaks on tegelikult makstud, mis tekitab kahtlusi selle kohta, kas kaup on lastud liidu territooriumil vabasse ringlusse. Lisaks sellele müüdi kogu kõnealune kogus kolmele kliendile konkreetsete projektide jaoks, kusjuures liitmikud pidid vastama erinõuetele. Peale selle toimus müük nn paketina koos teiste liitmikega, mis ei kuulu vaatlusaluse toote alla. Selle taustal peeti ristkompenseerimise ohtu märkimisväärseks. Eespool nimetatud põhjustel ei ole võimalik teha sisulist dumpingu analüüsi, võttes aluseks liidus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportiva tootja müüdud vaatlusaluse toote. |
| --- | --- |

(29)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil müüs eksportiv tootja liidus vaatlusalust toodet vaid tühises koguses, mis moodustas 0,1 % – 0,3 % tema toodangu mahust (konfidentsiaalsusnõuete tõttu esitatakse määr vahemikuna). Pealegi ei suutnud eksportiv tootja teatavate tehingute puhul veenvalt näidata, et dumpinguvastane tollimaks on tegelikult makstud, mis tekitab kahtlusi selle kohta, kas kaup on lastud liidu territooriumil vabasse ringlusse. Lisaks sellele müüdi kogu kõnealune kogus kolmele kliendile konkreetsete projektide jaoks, kusjuures liitmikud pidid vastama erinõuetele. Peale selle toimus müük nn paketina koos teiste liitmikega, mis ei kuulu vaatlusaluse toote alla. Selle taustal peeti ristkompenseerimise ohtu märkimisväärseks. Eespool nimetatud põhjustel ei ole võimalik teha sisulist dumpingu analüüsi, võttes aluseks liidus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportiva tootja müüdud vaatlusaluse toote.

| (30) | Kuna liitu eksporditud kogus pole piisav, otsustati võtta ekspordihinna kindlaksmääramisel aluseks eksport muudesse kolmandatesse riikidesse. Leiti, et kõnealusel eksportival tootjal on neli peamist eksporditurgu, mille arvele langeb kokku 50 % eksportiva tootja eksportmüügist kolmandatesse riikidesse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Ülejäänud osa koosneb 39 muust ekspordisihtkohast, millest igaühe arvele langeb 0,1 % – 5 % eksportiva tootja eksportmüügist. Nende riikide ekspordihinnad väga erinevad, mis näitab, et need turud erinevad üksteisest põhjalikult. Paljud nendest erinevatest teguritest (näiteks konkurentsi tingimused igal turul) ei ole teada. Seepärast uuriti täiendavalt, kas üht eksportiva tootja peamistest sihtkohtadest oleks võimalik kasutada liidu turu asemel. |
| --- | --- |

(30)

Kuna liitu eksporditud kogus pole piisav, otsustati võtta ekspordihinna kindlaksmääramisel aluseks eksport muudesse kolmandatesse riikidesse. Leiti, et kõnealusel eksportival tootjal on neli peamist eksporditurgu, mille arvele langeb kokku 50 % eksportiva tootja eksportmüügist kolmandatesse riikidesse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Ülejäänud osa koosneb 39 muust ekspordisihtkohast, millest igaühe arvele langeb 0,1 % – 5 % eksportiva tootja eksportmüügist. Nende riikide ekspordihinnad väga erinevad, mis näitab, et need turud erinevad üksteisest põhjalikult. Paljud nendest erinevatest teguritest (näiteks konkurentsi tingimused igal turul) ei ole teada. Seepärast uuriti täiendavalt, kas üht eksportiva tootja peamistest sihtkohtadest oleks võimalik kasutada liidu turu asemel.

| (31) | Araabia Ühendemiraadid (edaspidi „AÜE”) on eksportiva tootja suurim eksporditurg ja selle arvele langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 15 % – 18 % eksportiva tootja eksportmüügi massist ja 15 % – 18 % väärtusest. Ent Araabia Ühendemiraatides ei ole vaatlusaluse toote omamaist tootjat. Seepärast on selle riigi majanduse struktuur liidu turuga võrreldes üsna erinev. |
| --- | --- |

(31)

Araabia Ühendemiraadid (edaspidi „AÜE”) on eksportiva tootja suurim eksporditurg ja selle arvele langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 15 % – 18 % eksportiva tootja eksportmüügi massist ja 15 % – 18 % väärtusest. Ent Araabia Ühendemiraatides ei ole vaatlusaluse toote omamaist tootjat. Seepärast on selle riigi majanduse struktuur liidu turuga võrreldes üsna erinev.

| (32) | Määruse (EL) nr 1283/2014 vastuvõtmisega päädinud aegumise läbivaatamises peeti asjakohaseks analüüsida eksportiva tootja müüki Ameerika Ühendriikidesse (USA), mis oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suuruselt teine eksportiva tootja ekspordi sihtkoht. Uurimine kinnitas, et USA turg on suuruselt sarnane liidu turuga, kus on palju omamaiseid tootjaid, kuid kus ka impordil on suur osatähtsus. Samuti leidis kinnitust see, et USA turul olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil madalad imporditariifide määrad ja et Koreast pärit impordi suhtes ei kohaldatud dumpinguvastaseid tollimakse, mistõttu oli tegemist väga konkurentsivõimelise turuga. Pealegi on USA üldiselt Koreast pärit ekspordi peamine sihtkoht ja seda samuti asjaomase eksportiva tootja jaoks, kes müüs sinna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 7 % – 12 % oma tootmismahust ja 11 % – 14 % oma eksportmüügist. |
| --- | --- |

(32)

Määruse (EL) nr 1283/2014 vastuvõtmisega päädinud aegumise läbivaatamises peeti asjakohaseks analüüsida eksportiva tootja müüki Ameerika Ühendriikidesse (USA), mis oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suuruselt teine eksportiva tootja ekspordi sihtkoht. Uurimine kinnitas, et USA turg on suuruselt sarnane liidu turuga, kus on palju omamaiseid tootjaid, kuid kus ka impordil on suur osatähtsus. Samuti leidis kinnitust see, et USA turul olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil madalad imporditariifide määrad ja et Koreast pärit impordi suhtes ei kohaldatud dumpinguvastaseid tollimakse, mistõttu oli tegemist väga konkurentsivõimelise turuga. Pealegi on USA üldiselt Koreast pärit ekspordi peamine sihtkoht ja seda samuti asjaomase eksportiva tootja jaoks, kes müüs sinna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 7 % – 12 % oma tootmismahust ja 11 % – 14 % oma eksportmüügist.

| (33) | Seepärast leiti käesoleva juhtumi omaduste ja eripärade põhjal, et selles konkreetses uurimises on ekspordihinna kindlaksmääramisel põhjendatud võtta aluseks USA, sest liitu eksporditud kogused ei ole piisavad. Seega kasutati ekspordihinna kindlaksmääramiseks eksportiva tootja USAsse suunatud ekspordi kontrollitud hinda, mis korrigeeriti tagasi tehasehinna tasandile, võttes vajaduse korral arvesse muu hulgas transpordi-, tollimaksu- ja muid maksukulusid. |
| --- | --- |

(33)

Seepärast leiti käesoleva juhtumi omaduste ja eripärade põhjal, et selles konkreetses uurimises on ekspordihinna kindlaksmääramisel põhjendatud võtta aluseks USA, sest liitu eksporditud kogused ei ole piisavad. Seega kasutati ekspordihinna kindlaksmääramiseks eksportiva tootja USAsse suunatud ekspordi kontrollitud hinda, mis korrigeeriti tagasi tehasehinna tasandile, võttes vajaduse korral arvesse muu hulgas transpordi-, tollimaksu- ja muid maksukulusid.

| (34) | Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist esitas eksportiv tootja vastuväite, et tema müügitehinguid liidus ei saa tüüpilise ekspordihinna kindlaksmääramiseks kasutada õiguslikel ja faktilistel põhjustel. |
| --- | --- |

(34)

Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist esitas eksportiv tootja vastuväite, et tema müügitehinguid liidus ei saa tüüpilise ekspordihinna kindlaksmääramiseks kasutada õiguslikel ja faktilistel põhjustel.

| (35) | Esiteks väitis eksportiv tootja, et komisjon saab ekspordihinda pidada ebausaldusväärseks, kui alusmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt on kindlaks tehtud, et eksportiva tootja ja importija või kolmanda isiku vahel on sõlmitud koostöö- või kompensatsioonileping. Kõigil muudel juhtudel oleks komisjon pidanud võtma dumpingu arvutamisel aluseks (liidu) ekspordihinna ja sellest loobumine tähendaks WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2.3 rikkumist. |
| --- | --- |

(35)

Esiteks väitis eksportiv tootja, et komisjon saab ekspordihinda pidada ebausaldusväärseks, kui alusmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt on kindlaks tehtud, et eksportiva tootja ja importija või kolmanda isiku vahel on sõlmitud koostöö- või kompensatsioonileping. Kõigil muudel juhtudel oleks komisjon pidanud võtma dumpingu arvutamisel aluseks (liidu) ekspordihinna ja sellest loobumine tähendaks WTO dumpinguvastase lepingu artikli 2.3 rikkumist.

| (36) | Sellega seoses ei ole komisjon nõus alusmääruse artikli 2 lõike 9 kitsa tõlgendusega, mida ei toeta kohtupraktika. Tõepoolest ei sisalda alusmääruse artikli 2 lõikes 9 sätestatu midagi, millega nõutaks, et uuriv asutus peab võtma aluseks ebatüüpilised eksportmüügi kogused, mille hindade taset ei saa mingil juhul pidada tähendust omavaks tingimustes, mida on selgitatud põhjenduses 29 ja üksikasjalikumalt analüüsitud käesolevas punktis. Seepärast tuleks eksportiva tootja väited tagasi lükata. |
| --- | --- |

(36)

Sellega seoses ei ole komisjon nõus alusmääruse artikli 2 lõike 9 kitsa tõlgendusega, mida ei toeta kohtupraktika. Tõepoolest ei sisalda alusmääruse artikli 2 lõikes 9 sätestatu midagi, millega nõutaks, et uuriv asutus peab võtma aluseks ebatüüpilised eksportmüügi kogused, mille hindade taset ei saa mingil juhul pidada tähendust omavaks tingimustes, mida on selgitatud põhjenduses 29 ja üksikasjalikumalt analüüsitud käesolevas punktis. Seepärast tuleks eksportiva tootja väited tagasi lükata.

| (37) | Teiseks väitis eksportiv tootja faktilisest seisukohast, et tema müük liitu ei olnud tühine, osutades tehingute arvule, tooteliikidele ja liikmesriikidele, mis olid seotud väidetava müügiga liitu aastatel 2013 ja 2014. Siiski väljastas eksportiv tootja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud müügi kohta vaid 14 arvet. Selle liitu suunatud müügi väga väikest kogust, nagu märgitud põhjenduses 29, eksportiv tootja ei vaidlustanud. |
| --- | --- |

(37)

Teiseks väitis eksportiv tootja faktilisest seisukohast, et tema müük liitu ei olnud tühine, osutades tehingute arvule, tooteliikidele ja liikmesriikidele, mis olid seotud väidetava müügiga liitu aastatel 2013 ja 2014. Siiski väljastas eksportiv tootja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud müügi kohta vaid 14 arvet. Selle liitu suunatud müügi väga väikest kogust, nagu märgitud põhjenduses 29, eksportiv tootja ei vaidlustanud.

| (38) | Kolmandaks väitis eksportiv tootja faktilisest seisukohast, et asjaolu, et tema liitu suunatud eksportmüük oli konkreetsete projektide jaoks, mille puhul kehtisid erinõuded, ei ole oluline ja et ta on esitanud tõendid selle kohta, et ristkompenseerimist ei toimunud. Sellega seoses tuleks juhtida tähelepanu sellele, et lõplike järelduste teatavakstegemisel märgiti, et liidu turule suunatud müügi laad tähendas seda, et oli olemas teiste toodetega ristkompenseerimise oht, kuigi mööndakse, et ei leitud tõendeid, mis tõestaks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ristkompensatsiooni tegelikku toimumist või lükkaks selle ümber. Pidades silmas, et ristkompenseerimise küsimus tõstatati järelduste teatavakstegemisel vaid selle toimumise ohu näol, oli see vaid üks teguritest, mida komisjon võttis arvesse liitu suunatud müügi tüüpilisuse kindlaksmääramisel (vt põhjendus 29). |
| --- | --- |

(38)

Kolmandaks väitis eksportiv tootja faktilisest seisukohast, et asjaolu, et tema liitu suunatud eksportmüük oli konkreetsete projektide jaoks, mille puhul kehtisid erinõuded, ei ole oluline ja et ta on esitanud tõendid selle kohta, et ristkompenseerimist ei toimunud. Sellega seoses tuleks juhtida tähelepanu sellele, et lõplike järelduste teatavakstegemisel märgiti, et liidu turule suunatud müügi laad tähendas seda, et oli olemas teiste toodetega ristkompenseerimise oht, kuigi mööndakse, et ei leitud tõendeid, mis tõestaks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ristkompensatsiooni tegelikku toimumist või lükkaks selle ümber. Pidades silmas, et ristkompenseerimise küsimus tõstatati järelduste teatavakstegemisel vaid selle toimumise ohu näol, oli see vaid üks teguritest, mida komisjon võttis arvesse liitu suunatud müügi tüüpilisuse kindlaksmääramisel (vt põhjendus 29).

| (39) | Neljandaks väitis eksportiv tootja faktiliste asjaolude seisukohast, et komisjon oli saanud tõendid selle kohta, et kogu kaup oli lastud vabasse ringlusse liidu turul ja et dumpinguvastased tollimaksud on makstud või tuleb maksta. |
| --- | --- |

(39)

Neljandaks väitis eksportiv tootja faktiliste asjaolude seisukohast, et komisjon oli saanud tõendid selle kohta, et kogu kaup oli lastud vabasse ringlusse liidu turul ja et dumpinguvastased tollimaksud on makstud või tuleb maksta.

| (40) | Pärast uurimistulemuste teatavakstegemist vastas eksportiv tootja komisjoni päringule, selgitades seoses komisjonile kättesaadavate alusdokumentidega oma seisukohta selles küsimuses. Esitatud dokumendid kinnitavad, et tehingute puhul, mis moodustavad ligikaudu poole liitu suunatud müügimahust, oli tollimaksude tasumise osas seletamatuid ebakorrapärasusi. Eelkõige neid tehinguid aluseks võttes, mille puhul ei suudetud esitada tõendeid 44 % dumpinguvastase tollimaksu tasumise kohta, ei ole kõnealused liidu müügihinnad mingil juhul usaldusväärsed, kuna selline müük on tõenäoliselt toimunud valel eeldusel, et dumpinguvastast tollimaksu ei pea maksma. |
| --- | --- |

(40)

Pärast uurimistulemuste teatavakstegemist vastas eksportiv tootja komisjoni päringule, selgitades seoses komisjonile kättesaadavate alusdokumentidega oma seisukohta selles küsimuses. Esitatud dokumendid kinnitavad, et tehingute puhul, mis moodustavad ligikaudu poole liitu suunatud müügimahust, oli tollimaksude tasumise osas seletamatuid ebakorrapärasusi. Eelkõige neid tehinguid aluseks võttes, mille puhul ei suudetud esitada tõendeid 44 % dumpinguvastase tollimaksu tasumise kohta, ei ole kõnealused liidu müügihinnad mingil juhul usaldusväärsed, kuna selline müük on tõenäoliselt toimunud valel eeldusel, et dumpinguvastast tollimaksu ei pea maksma.

| (41) | Viiendaks väitis TK Corporation, et vahepealne läbivaatamine algatati, kasutades esmapilgul usutavaid tõendeid liitu suunatud eksportmüügi kohta, mis osutasid madalamale dumpingumarginaalile, sest (dumpingu lõplikuks kindlakstegemiseks) pidi olema võimalik arvutada liidu müügil põhinev dumpingumarginaal. See väide lükati tagasi. Esiteks erinevad tõendid, mida nõutakse vahepealse läbivaatamise algatamiseks, oma olemuselt oluliselt nendest, mille võtab uurimisasutus aluseks oma lõplike järelduste tegemisel. Teiseks selgus uurimise käigus, et kõnealuseid müügikoguseid polnud võimalik kasutada kõigil käesolevas punktis kirjeldatud põhjustel. Tuleb ka märkida, et pelk dumpingumarginaali arvutamise võimalus ei muuda dumpingumarginaali alusmääruse asjaomastele sätetele vastavaks. |
| --- | --- |

(41)

Viiendaks väitis TK Corporation, et vahepealne läbivaatamine algatati, kasutades esmapilgul usutavaid tõendeid liitu suunatud eksportmüügi kohta, mis osutasid madalamale dumpingumarginaalile, sest (dumpingu lõplikuks kindlakstegemiseks) pidi olema võimalik arvutada liidu müügil põhinev dumpingumarginaal. See väide lükati tagasi. Esiteks erinevad tõendid, mida nõutakse vahepealse läbivaatamise algatamiseks, oma olemuselt oluliselt nendest, mille võtab uurimisasutus aluseks oma lõplike järelduste tegemisel. Teiseks selgus uurimise käigus, et kõnealuseid müügikoguseid polnud võimalik kasutada kõigil käesolevas punktis kirjeldatud põhjustel. Tuleb ka märkida, et pelk dumpingumarginaali arvutamise võimalus ei muuda dumpingumarginaali alusmääruse asjaomastele sätetele vastavaks.

| (42) | Järelikult ja pidades silmas asjaolu, et liidus müüdud kogused olid nii absoluutarvudes kui ka suhtelises mõttes vaadelduna väikesed ning et oli õigustatud põhjusi kahelda selle müügi märkimisväärse osa usaldusväärsuses muudel kui mahuga seotud põhjustel, lükatakse tagasi väide, et komisjon on ekspordihinna kindlaksmääramisel õigustamatult eiranud liitu suunatud eksportmüüki. |
| --- | --- |

(42)

Järelikult ja pidades silmas asjaolu, et liidus müüdud kogused olid nii absoluutarvudes kui ka suhtelises mõttes vaadelduna väikesed ning et oli õigustatud põhjusi kahelda selle müügi märkimisväärse osa usaldusväärsuses muudel kui mahuga seotud põhjustel, lükatakse tagasi väide, et komisjon on ekspordihinna kindlaksmääramisel õigustamatult eiranud liitu suunatud eksportmüüki.

| (43) | Kokkuvõttes näitavad põhjendustes 32 ja 33 esitatud järeldused, mida eksportiv tootja ei vaidlustanud, selgelt, et ekspordihinna arvutamine on toimunud vajaliku hoolikusega ja et USAd saab usaldusväärsete liidu hindade puudumisel pidada ekspordihindade kindlaksmääramisel mõistlikuks aluseks. |
| --- | --- |

(43)

Kokkuvõttes näitavad põhjendustes 32 ja 33 esitatud järeldused, mida eksportiv tootja ei vaidlustanud, selgelt, et ekspordihinna arvutamine on toimunud vajaliku hoolikusega ja et USAd saab usaldusväärsete liidu hindade puudumisel pidada ekspordihindade kindlaksmääramisel mõistlikuks aluseks.

c)   Võrdlus

Võrdlus

| (44) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja eksportiva tootja ekspordihinda tehasehindade põhjal. |
| --- | --- |

(44)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja eksportiva tootja ekspordihinda tehasehindade põhjal.

| (45) | Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10. Korrigeeriti maismaa- ja mereveo-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid. |
| --- | --- |

(45)

Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10. Korrigeeriti maismaa- ja mereveo-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid.

d)   Dumpingumarginaal

Dumpingumarginaal

| (46) | Eksportiva tootja puhul võrdles komisjon vaatlusaluse toote vastava tüübi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu on ette nähtud alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12. |
| --- | --- |

(46)

Eksportiva tootja puhul võrdles komisjon vaatlusaluse toote vastava tüübi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu on ette nähtud alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12.

| (47) | Sellest lähtuvalt on lõplik kaalutud keskmine dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, 32,4 %. |
| --- | --- |

(47)

Sellest lähtuvalt on lõplik kaalutud keskmine dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, 32,4 %.

4.   MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIV LAAD

MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIV LAAD

| (48) | Vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3 kontrollis komisjon, kas muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks. |
| --- | --- |

(48)

Vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3 kontrollis komisjon, kas muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.

| (49) | Sellega seoses näitas uurimine, et äriühingus TK Corporation on tõepoolest toimunud struktuurimuutused, mis tõid kaasa kulude vähendamise ja tõhususe suurendamise. Nimelt lasi äriühing aastal 2010 käiku teise tehase ja aastal 2012 kolmanda. Võimsuse olulise suurenemise tulemusena oli võimalik tootmisliinid ja laod tõhusamal viisil ümber korraldada ja kulusid oluliselt vähendada. Kulude vähendamine avaldas otsest mõju dumpingumarginaalile. Siin kirjeldatud asjaolud ei muutu lähitulevikus tõenäoliselt sellisel viisil, mis mõjutaks neid järeldusi. |
| --- | --- |

(49)

Sellega seoses näitas uurimine, et äriühingus TK Corporation on tõepoolest toimunud struktuurimuutused, mis tõid kaasa kulude vähendamise ja tõhususe suurendamise. Nimelt lasi äriühing aastal 2010 käiku teise tehase ja aastal 2012 kolmanda. Võimsuse olulise suurenemise tulemusena oli võimalik tootmisliinid ja laod tõhusamal viisil ümber korraldada ja kulusid oluliselt vähendada. Kulude vähendamine avaldas otsest mõju dumpingumarginaalile. Siin kirjeldatud asjaolud ei muutu lähitulevikus tõenäoliselt sellisel viisil, mis mõjutaks neid järeldusi.

| (50) | Seda asjaolude muutust saab seepärast pidada püsivaks ja meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole enam põhjendatud. |
| --- | --- |

(50)

Seda asjaolude muutust saab seepärast pidada püsivaks ja meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole enam põhjendatud.

| (51) | Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee märkis, et vaatamata struktuurilistest muutustest, mille abil TK Corporation on väidetavalt kulusid vähendanud ja tõhusust suurendanud, ei ole TK Corporationi kasumlikkus (kogu äriühingu kohta) ajavahemikus 2012–2014 paranenud. Seetõttu väljendas Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee kahtlusi muutunud asjaolude püsivuse osas ja nende mõju osas dumpingumarginaalile. |
| --- | --- |

(51)

Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee märkis, et vaatamata struktuurilistest muutustest, mille abil TK Corporation on väidetavalt kulusid vähendanud ja tõhusust suurendanud, ei ole TK Corporationi kasumlikkus (kogu äriühingu kohta) ajavahemikus 2012–2014 paranenud. Seetõttu väljendas Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee kahtlusi muutunud asjaolude püsivuse osas ja nende mõju osas dumpingumarginaalile.

| (52) | Komisjon analüüsis seda väidet. Esiteks tuleb märkida, et muutunud asjaolude püsivust on hinnatud võrreldes 2002. aasta esialgse uurimisega. Teiseks tehakse äriühingu kasumlikkus ja selle suundumus kindlaks erinevate tegurite põhjal, tõhusus on vaid üks neist tegureist. Kolmandaks on põhjenduses 49 nimetatud kulude vähendamine seotud vaid kuludega, mida saab seostada samas põhjenduses nimetatud struktuuriliste muutustega. Näiteks ei ole tooraine keskmiste kulude, tööjõukulude ja energiakulude suundumus otseselt seostatav kahe uue tehase asutamisega saavutatud suurema tõhususega. Pealegi toetus Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee oma väites TK Corporationi üldise kasumlikkuse arvudele ja mitte arvudele, mis on konkreetselt seotud vaatlusaluse tootega. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(52)

Komisjon analüüsis seda väidet. Esiteks tuleb märkida, et muutunud asjaolude püsivust on hinnatud võrreldes 2002. aasta esialgse uurimisega. Teiseks tehakse äriühingu kasumlikkus ja selle suundumus kindlaks erinevate tegurite põhjal, tõhusus on vaid üks neist tegureist. Kolmandaks on põhjenduses 49 nimetatud kulude vähendamine seotud vaid kuludega, mida saab seostada samas põhjenduses nimetatud struktuuriliste muutustega. Näiteks ei ole tooraine keskmiste kulude, tööjõukulude ja energiakulude suundumus otseselt seostatav kahe uue tehase asutamisega saavutatud suurema tõhususega. Pealegi toetus Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee oma väites TK Corporationi üldise kasumlikkuse arvudele ja mitte arvudele, mis on konkreetselt seotud vaatlusaluse tootega. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

5.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (53) | Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal oli kavas teha ettepanek eksportiva tootja suhtes kehtiva tollimaksumäära muutmiseks, ja neile anti võimalus arvamust avaldada. |
| --- | --- |

(53)

Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal oli kavas teha ettepanek eksportiva tootja suhtes kehtiva tollimaksumäära muutmiseks, ja neile anti võimalus arvamust avaldada.

| (54) | Pärast läbivaatamisega seotud uurimist on TK Corporationi toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldatava kavandatava läbivaadatud dumpingumarginaali ja dumpinguvastase tollimaksu määra suurus 32,4 %. |
| --- | --- |

(54)

Pärast läbivaatamisega seotud uurimist on TK Corporationi toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldatava kavandatava läbivaadatud dumpingumarginaali ja dumpinguvastase tollimaksu määra suurus 32,4 %.

| (55) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(55)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Tabelit määruse (EL) nr 1283/2014 artikli 1 lõikes 2 muudetakse järgmise osa lisamisega:

| Riik | Äriühing | Tollimaksumäär (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Korea Vabariik | TK Corporation, 1499-1, Songjeong-Dong, Gangseo-Gu, Busan | 32,4 | C066 |
| Kõik muud äriühingud | 44,0 | C999 |

Riik

Äriühing

Tollimaksumäär (%)

TARICi lisakood

Korea Vabariik

TK Corporation, 1499-1, Songjeong-Dong, Gangseo-Gu, Busan

32,4

C066

Kõik muud äriühingud

44,0

C999

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. märts 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  
  EÜT L 228, 24.8.2002, lk 1.

2

(3)  
  EÜT L 275,16.10.2008, lk 18, viimati muudetud määrusega (EL) nr 363/2010 (ELT L 107, 29.4.2010, lk 1).

3

(4)  
  ELT L 347, 3.12.2014, lk 17.

4

(5)  
  ELT C 58, 18.2.2015, lk 9.

5

---

| 4.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/45 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/45

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/307,

3. märts 2016,

millega muudetakse 243. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

| (2) | 29. veebruaril 2016 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee lisada üksteist füüsilist isikut ja ühe üksuse nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada. |
| --- | --- |

(2)

29. veebruaril 2016 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee lisada üksteist füüsilist isikut ja ühe üksuse nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada.

| (3) | Selleks et tagada käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhusus, peaks käesolev määrus viivitamata jõustuma, |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhusus, peaks käesolev määrus viivitamata jõustuma,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. märts 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

välispoliitika vahendite talituse direktor

---

(1)  
  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisasse lisatakse pealkirja „Füüsilised isikud” alla järgmised kanded:






  a) | „Abd Al-Baset Azzouz (teiste nimedega a) Abdelbassed Azouz, b) Abdul Baset Azouz, c) AA (initsiaalid)). Sünniaeg: 7.2.1966. Sünnikoht: Doma, Liibüa. Kodakondsus: Liibüa. Passi nr: a) 223611 (Liibüa passi nr) b) C00146605 (Suurbritannia passi nr). Aadress: Liibüa (viimane teadaolev asukoht). Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 29.2.2016.” |
| --- | --- | --- |

1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisasse lisatakse pealkirja „Füüsilised isikud” alla järgmised kanded:

a)

„Abd Al-Baset Azzouz (teiste nimedega a) Abdelbassed Azouz, b) Abdul Baset Azouz, c) AA (initsiaalid)). Sünniaeg: 7.2.1966. Sünnikoht: Doma, Liibüa. Kodakondsus: Liibüa. Passi nr: a) 223611 (Liibüa passi nr) b) C00146605 (Suurbritannia passi nr). Aadress: Liibüa (viimane teadaolev asukoht). Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 29.2.2016.”

| b) | „Gulmurod Khalimov. Sünniaeg a) 14.5.1975, b) ligikaudu 1975. Sünnikoht: a) Varzobi piirkond, Tadžikistan, b) Dušanbe, Tadžikistan. Kodakondsus: Tadžikistani. Aadress: Süüria Araabia Vabariik (asukoht 2015. aasta septembri seisuga). Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 29.2.2016.” |
| --- | --- |

b)

„Gulmurod Khalimov. Sünniaeg a) 14.5.1975, b) ligikaudu 1975. Sünnikoht: a) Varzobi piirkond, Tadžikistan, b) Dušanbe, Tadžikistan. Kodakondsus: Tadžikistani. Aadress: Süüria Araabia Vabariik (asukoht 2015. aasta septembri seisuga). Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 29.2.2016.”

| c) | „Nusret Imamovic (teise nimega Nusret Sulejman Imamovic). Sünniaeg: a) 26.9.1971, b) 26.9.1977. Kodakondsus: Bosnia ja Hertsegoviina. Passi nr: a) 349054 (Bosnia ja Hertsegoviina passi nr), b) 3490054 (Bosnia ja Hertsegoviina passi nr). Aadress: Süüria Araabia Vabariik (asukoht 2015. aasta septembri seisuga). Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 29.2.2016.” |
| --- | --- |

c)

„Nusret Imamovic (teise nimega Nusret Sulejman Imamovic). Sünniaeg: a) 26.9.1971, b) 26.9.1977. Kodakondsus: Bosnia ja Hertsegoviina. Passi nr: a) 349054 (Bosnia ja Hertsegoviina passi nr), b) 3490054 (Bosnia ja Hertsegoviina passi nr). Aadress: Süüria Araabia Vabariik (asukoht 2015. aasta septembri seisuga). Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 29.2.2016.”

| d) | „Muhannad Al-Najdi (teiste nimedega a) 'Ali Manahi 'Ali al-Mahaydali al-'Utaybi, b) Ghassan al-Tajiki). Sünniaeg: 19.5.1984. Sünnikoht: al-Duwadmi, Saudi Araabia. Kodakondsus: Saudi Araabia. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 29.2.2016.” |
| --- | --- |

d)

„Muhannad Al-Najdi (teiste nimedega a) 'Ali Manahi 'Ali al-Mahaydali al-'Utaybi, b) Ghassan al-Tajiki). Sünniaeg: 19.5.1984. Sünnikoht: al-Duwadmi, Saudi Araabia. Kodakondsus: Saudi Araabia. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 29.2.2016.”

| e) | „Morad Laaboudi (teiste nimedega a) Abu Ismail, b) Abu Ismail al-Maghribi). Sünniaeg: 26.2.1993. Sünnikoht: Maroko. Kodakondsus: Maroko. Passi nr: a) UZ6430184 (Maroko passi nr), b) CD595054 (Maroko riiklik isikukood). Aadress: Türgi. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 29.2.2016.” |
| --- | --- |

e)

„Morad Laaboudi (teiste nimedega a) Abu Ismail, b) Abu Ismail al-Maghribi). Sünniaeg: 26.2.1993. Sünnikoht: Maroko. Kodakondsus: Maroko. Passi nr: a) UZ6430184 (Maroko passi nr), b) CD595054 (Maroko riiklik isikukood). Aadress: Türgi. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 29.2.2016.”

| f) | „Ali Musa Al-Shawakh (teiste nimedega a) 'Ali Musa al-Shawagh, b) 'Ali Musa al-Shawagh, c) Ali al-Hamoud al-Shawakh, d) Ibrahim al-Shawwakh, e) Muhammad 'Ali al-Shawakh, f) Abu Luqman, g) Ali Hammud, h) Abdullah Shuwar al-Aujayd, i) Ali Awas, j) 'Ali Derwish, k) 'Ali al-Hamud, l) Abu Luqman al- Sahl, m) Abu Luqman al-Suri, n) Abu Ayyub). Sünniaeg: 1973. Sünnikoht: Sahli küla, Ar-Raqqah provints, Süüria Araabia Vabariik. Kodakondsus: Süüria. Aadress: Süüria Araabia Vabariik. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 29.2.2016.” |
| --- | --- |

f)

„Ali Musa Al-Shawakh (teiste nimedega a) 'Ali Musa al-Shawagh, b) 'Ali Musa al-Shawagh, c) Ali al-Hamoud al-Shawakh, d) Ibrahim al-Shawwakh, e) Muhammad 'Ali al-Shawakh, f) Abu Luqman, g) Ali Hammud, h) Abdullah Shuwar al-Aujayd, i) Ali Awas, j) 'Ali Derwish, k) 'Ali al-Hamud, l) Abu Luqman al- Sahl, m) Abu Luqman al-Suri, n) Abu Ayyub). Sünniaeg: 1973. Sünnikoht: Sahli küla, Ar-Raqqah provints, Süüria Araabia Vabariik. Kodakondsus: Süüria. Aadress: Süüria Araabia Vabariik. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 29.2.2016.”

| g) | „Hasan Al-Salahayn Salih Al-Sha'ari (teiste nimedega a) Husayn al-Salihin Salih al-Sha'iri, b) Abu Habib al-Libi, c) Hasan Abu Habib). Sünniaeg: 1975. Sünnikoht: Darnah, Liibüa. Kodakondsus: Liibüa. Passi nr: a) 542858 (Liibüa passi nr), b) 55252 (Liibüa riiklik isikukood, välja antud Darnah's, Liibüas). Aadress: Liibüa. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 29.2.2016.” |
| --- | --- |

g)

„Hasan Al-Salahayn Salih Al-Sha'ari (teiste nimedega a) Husayn al-Salihin Salih al-Sha'iri, b) Abu Habib al-Libi, c) Hasan Abu Habib). Sünniaeg: 1975. Sünnikoht: Darnah, Liibüa. Kodakondsus: Liibüa. Passi nr: a) 542858 (Liibüa passi nr), b) 55252 (Liibüa riiklik isikukood, välja antud Darnah's, Liibüas). Aadress: Liibüa. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 29.2.2016.”

| h) | „Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (teiste nimedega a) Mounir Helel, b) Mounir Hilel, c) Abu Rahmah, d) Abu Maryam al-Tunisi). Sünniaeg: 10.5.1983. Sünnikoht: Ben Guerdane, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 29.2.2016.” |
| --- | --- |

h)

„Mounir Ben Dhaou Ben Brahim Ben Helal (teiste nimedega a) Mounir Helel, b) Mounir Hilel, c) Abu Rahmah, d) Abu Maryam al-Tunisi). Sünniaeg: 10.5.1983. Sünnikoht: Ben Guerdane, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 29.2.2016.”

| i) | „Mohammed Abdel-Halim Hemaida Saleh (teiste nimedega a) Muhammad Hameida Saleh, b) Muhammad Abd-al-Halim Humaydah, c) Faris Baluchistan). Sünniaeg: a) 22.9.1988, b) 22.9.1989. Sünnikoht: Aleksandria, Egiptus. Kodakondsus: Egiptuse. Aadress: Egiptus. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 29.2.2016.” |
| --- | --- |

i)

„Mohammed Abdel-Halim Hemaida Saleh (teiste nimedega a) Muhammad Hameida Saleh, b) Muhammad Abd-al-Halim Humaydah, c) Faris Baluchistan). Sünniaeg: a) 22.9.1988, b) 22.9.1989. Sünnikoht: Aleksandria, Egiptus. Kodakondsus: Egiptuse. Aadress: Egiptus. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 29.2.2016.”

| j) | „Salim Benghalem. Sünniaeg: 6.7.1980. Sünnikoht: Bourg la Reine, Prantsusmaa. Kodakondsus: Prantsuse. Aadress: Süüria Araabia Vabariik (2015. aasta septembri seisuga). Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 29.2.2016.” |
| --- | --- |

j)

„Salim Benghalem. Sünniaeg: 6.7.1980. Sünnikoht: Bourg la Reine, Prantsusmaa. Kodakondsus: Prantsuse. Aadress: Süüria Araabia Vabariik (2015. aasta septembri seisuga). Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 29.2.2016.”

| k) | „Abu Ubaydah Yusuf Al-Anabi (teiste nimedega a) Abou ObeJda Youssef AI-Annabi, b) Abu- Ubaydah Yusuf Al-lnabi, c) Mebrak Yazid, d) Youcef Abu Obeida, e) Mibrak Yazid, f) Yousif Abu Obayda Yazid, g) Yazid Mebrak, h) Yazid Mabrak, i) Yusuf Abu Ubaydah, j) Abou Youcef). Sünniaeg: 7.2.1969. Sünnikoht: Annaba, Alžeeria. Kodakondsus: Alžeeria. Aadress: Alžeeria. Muu teave: Olemas on foto Interpoli ja ÜRO Julgeolekunõukogu teabelehte lisamiseks. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 29.2.2016.” |
| --- | --- |

k)

„Abu Ubaydah Yusuf Al-Anabi (teiste nimedega a) Abou ObeJda Youssef AI-Annabi, b) Abu- Ubaydah Yusuf Al-lnabi, c) Mebrak Yazid, d) Youcef Abu Obeida, e) Mibrak Yazid, f) Yousif Abu Obayda Yazid, g) Yazid Mebrak, h) Yazid Mabrak, i) Yusuf Abu Ubaydah, j) Abou Youcef). Sünniaeg: 7.2.1969. Sünnikoht: Annaba, Alžeeria. Kodakondsus: Alžeeria. Aadress: Alžeeria. Muu teave: Olemas on foto Interpoli ja ÜRO Julgeolekunõukogu teabelehte lisamiseks. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 29.2.2016.”

| 2) | Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” alla lisatakse järgmine kanne:

  „Harakat Sham Al-Islam (teiste nimedega a) Haraket Sham al-Islam, b) Sham al- Islam, c) Sham al-Islam Movement). Aadress: Süüria Araabia Vabariik. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 29.2.2016.” |
| --- | --- |

2)

Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” alla lisatakse järgmine kanne:

„Harakat Sham Al-Islam (teiste nimedega a) Haraket Sham al-Islam, b) Sham al- Islam, c) Sham al-Islam Movement). Aadress: Süüria Araabia Vabariik. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 29.2.2016.”

---

| 4.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/48 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/48

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/308,

3. märts 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. märts 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | EG | 371,5 |
| IL | 154,0 |
| MA | 95,7 |
| SN | 174,9 |
| TN | 110,7 |
| TR | 106,0 |
| ZZ | 168,8 |
| 0707 00 05 | JO | 194,1 |
| MA | 84,0 |
| TR | 165,9 |
| ZZ | 148,0 |
| 0709 93 10 | MA | 55,5 |
| TR | 163,7 |
| ZZ | 109,6 |
| 0805 10 20 | EG | 47,2 |
| IL | 76,2 |
| MA | 60,2 |
| TN | 55,6 |
| TR | 66,0 |
| ZZ | 61,0 |
| 0805 50 10 | MA | 119,2 |
| TN | 91,8 |
| TR | 97,7 |
| ZZ | 102,9 |
| 0808 10 80 | CL | 92,5 |
| US | 133,9 |
| ZZ | 113,2 |
| 0808 30 90 | CL | 213,7 |
| CN | 59,3 |
| ZA | 98,7 |
| ZZ | 123,9 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

EG

371,5

IL

154,0

MA

95,7

SN

174,9

TN

110,7

TR

106,0

ZZ

168,8

0707 00 05

JO

194,1

MA

84,0

TR

165,9

ZZ

148,0

0709 93 10

MA

55,5

TR

163,7

ZZ

109,6

0805 10 20

EG

47,2

IL

76,2

MA

60,2

TN

55,6

TR

66,0

ZZ

61,0

0805 50 10

MA

119,2

TN

91,8

TR

97,7

ZZ

102,9

0808 10 80

CL

92,5

US

133,9

ZZ

113,2

0808 30 90

CL

213,7

CN

59,3

ZA

98,7

ZZ

123,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 4.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/50 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/50

---

KOMISJONI DELEGEERITUD OTSUS (EL) 2016/309,

26. november 2015,

mis käsitleb Bermudal kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes kehtiva järelevalvekorra samaväärsust Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/138/EÜ sätestatud korraga ja millega muudetakse komisjoni delegeeritud otsust (EL) 2015/2290

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II), (1) eriti selle artikli 172 lõiget 2, artikli 227 lõikeid 4 ja 5 ning artikli 260 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2009/138/EÜ kehtestatakse liidu kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes riskipõhine usaldatavusnõuete täitmise kord. Direktiivi 2009/138/EÜ hakatakse liidu kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes täielikult kohaldama 1. jaanuaril 2016. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2009/138/EÜ kehtestatakse liidu kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes riskipõhine usaldatavusnõuete täitmise kord. Direktiivi 2009/138/EÜ hakatakse liidu kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes täielikult kohaldama 1. jaanuaril 2016.

| (2) | Direktiivi 2009/138/EÜ artikli 311 kohaselt võib komisjon võtta vastu kõnealuse direktiiviga ette nähtud delegeeritud õigusakte ka enne selle kohaldamiskuupäeva. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2009/138/EÜ artikli 311 kohaselt võib komisjon võtta vastu kõnealuse direktiiviga ette nähtud delegeeritud õigusakte ka enne selle kohaldamiskuupäeva.

| (3) | Direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 172 käsitletakse kolmanda riigi sellise solventsusrežiimi samaväärsust, mis kehtib niisuguste ettevõtjate edasikindlustustegevuse suhtes, kelle peakontor asub kõnealuses kolmandas riigis. Kui samaväärsus määratakse kindlaks, võib selliste edasikindlustusandjatega sõlmitud edasikindlustuslepinguid, kelle peakontor asub kõnealuses kolmandas riigis, käsitada samal viisil kui selliste edasikindlustusandjatega sõlmitud edasikindlustuslepinguid, kellele on antud tegevusluba kõnealuse direktiivi kohaselt. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 172 käsitletakse kolmanda riigi sellise solventsusrežiimi samaväärsust, mis kehtib niisuguste ettevõtjate edasikindlustustegevuse suhtes, kelle peakontor asub kõnealuses kolmandas riigis. Kui samaväärsus määratakse kindlaks, võib selliste edasikindlustusandjatega sõlmitud edasikindlustuslepinguid, kelle peakontor asub kõnealuses kolmandas riigis, käsitada samal viisil kui selliste edasikindlustusandjatega sõlmitud edasikindlustuslepinguid, kellele on antud tegevusluba kõnealuse direktiivi kohaselt.

| (4) | Direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 227 käsitletakse samaväärsust selliste kolmandate riikide kindlustusandjate puhul, kes kuuluvad liidus asuva peakontoriga kindlustusgruppidesse. Kui samaväärsus määratakse kindlaks, võimaldab see sellistel kindlustusgruppidel – eeldusel, et kindlustusgrupi aruannetes kasutatakse konsolideerimismeetodina mahaarvamise ja agregeerimise meetodit – võtta kindlustusgrupi solventsusnõude ja nõuetekohaste omavahendite arvutamisel arvesse kapitalinõudeid ja olemasolevat kapitali (omavahendid), mis on arvutatud ELi-välise jurisdiktsiooni õigusnormide ja mitte direktiivi 2009/138/EÜ alusel. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 227 käsitletakse samaväärsust selliste kolmandate riikide kindlustusandjate puhul, kes kuuluvad liidus asuva peakontoriga kindlustusgruppidesse. Kui samaväärsus määratakse kindlaks, võimaldab see sellistel kindlustusgruppidel – eeldusel, et kindlustusgrupi aruannetes kasutatakse konsolideerimismeetodina mahaarvamise ja agregeerimise meetodit – võtta kindlustusgrupi solventsusnõude ja nõuetekohaste omavahendite arvutamisel arvesse kapitalinõudeid ja olemasolevat kapitali (omavahendid), mis on arvutatud ELi-välise jurisdiktsiooni õigusnormide ja mitte direktiivi 2009/138/EÜ alusel.

| (5) | Direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 260 käsitletakse selliste kindlustus- ja edasikindlustusandjate samaväärsust, kelle emaettevõtja peakontor asub väljaspool liitu. Kooskõlas direktiivi 2009/138/EÜ artikli 261 lõikega 1 toetuvad liikmesriigid kindlaks määratud samaväärsuse korral samaväärsele kindlustusgruppide järelevalvele, mida teevad kolmanda riigi kindlustusgruppide järelevalveasutused. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 260 käsitletakse selliste kindlustus- ja edasikindlustusandjate samaväärsust, kelle emaettevõtja peakontor asub väljaspool liitu. Kooskõlas direktiivi 2009/138/EÜ artikli 261 lõikega 1 toetuvad liikmesriigid kindlaks määratud samaväärsuse korral samaväärsele kindlustusgruppide järelevalvele, mida teevad kolmanda riigi kindlustusgruppide järelevalveasutused.

| (6) | Kolmanda riigi õiguskorda tuleb lugeda täielikult samaväärseks direktiivi 2009/138/EÜ kohase korraga, kui see vastab nõuetele, mis pakuvad kindlustusvõtjatele ja soodustatud isikutele võrreldaval tasemel kaitset. |
| --- | --- |

(6)

Kolmanda riigi õiguskorda tuleb lugeda täielikult samaväärseks direktiivi 2009/138/EÜ kohase korraga, kui see vastab nõuetele, mis pakuvad kindlustusvõtjatele ja soodustatud isikutele võrreldaval tasemel kaitset.

| (7) | 11. märtsil 2015 andis Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) komisjonile kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 (2) artikli 33 lõikega 2 nõu seoses Bermuda kindlustus- ja edasikindlustusandjate ning gruppide suhtes kehtiva regulatiivse ja järelevalvesüsteemiga. Pärast seda, kui Bermuda muutis 2015. aasta juulis kindlustusseadust, ajakohastas EIOPA oma nõuannet 31. juulil 2015. EIOPA nõuande aluseks on Bermuda asjakohane õigusraamistik, sealhulgas 2015. aasta kindlustusseaduse muutmisseadus nr 2 (edaspidi „seadus”), mis võeti vastu 2015. aasta juulis ja mis jõustub 1. jaanuaril 2016; kindlustusvaldkonna käitumisjuhend, mille muudatused jõustusid 2015. aasta juulis, ja kindlustuses kohaldatavate usaldatavusnõuete täitmise muudatused, mille Bermuda rahalise järelevalve asutus (Bermuda Monetary Authority – BMA) võttis vastu ja mis jõustuvad 1. jaanuaril 2016. Komisjoni hinnang tugineb EIOPA antud teabele. |
| --- | --- |

(7)

11. märtsil 2015 andis Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) komisjonile kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 (2) artikli 33 lõikega 2 nõu seoses Bermuda kindlustus- ja edasikindlustusandjate ning gruppide suhtes kehtiva regulatiivse ja järelevalvesüsteemiga. Pärast seda, kui Bermuda muutis 2015. aasta juulis kindlustusseadust, ajakohastas EIOPA oma nõuannet 31. juulil 2015. EIOPA nõuande aluseks on Bermuda asjakohane õigusraamistik, sealhulgas 2015. aasta kindlustusseaduse muutmisseadus nr 2 (edaspidi „seadus”), mis võeti vastu 2015. aasta juulis ja mis jõustub 1. jaanuaril 2016; kindlustusvaldkonna käitumisjuhend, mille muudatused jõustusid 2015. aasta juulis, ja kindlustuses kohaldatavate usaldatavusnõuete täitmise muudatused, mille Bermuda rahalise järelevalve asutus (Bermuda Monetary Authority – BMA) võttis vastu ja mis jõustuvad 1. jaanuaril 2016. Komisjoni hinnang tugineb EIOPA antud teabele.

| (8) | Võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2015/35, (3) eriti selle artikleid 378, 379 ja 380, ning EIOPA nõuannet, tuleb samaväärsuse hindamisel direktiivi 2009/138/EÜ artikli 172 lõike 2, artikli 227 lõike 4 ja artikli 260 lõike 3 alusel kasutada mitut kriteeriumi. |
| --- | --- |

(8)

Võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2015/35, (3) eriti selle artikleid 378, 379 ja 380, ning EIOPA nõuannet, tuleb samaväärsuse hindamisel direktiivi 2009/138/EÜ artikli 172 lõike 2, artikli 227 lõike 4 ja artikli 260 lõike 3 alusel kasutada mitut kriteeriumi.

| (9) | Need kriteeriumid sisaldavad mõningaid nõudeid, mis sisalduvad delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artiklitest 378, 379 ja 380 kahes või rohkemas. Need kehtivad üksikute kindlustus- või edasikindlustusandjate tasandil ning kindlustus- või edasikindlustusgruppide tasandil. Käesolevas õigusaktis on tõepoolest täpsustatud, kas kindlustusandjaid vaadeldakse üksiku ettevõtja või kindlustusgrupi tasandil, sest üksik ettevõtja võib, kuid ei pruugi kuuluda gruppi. Kriteeriumid hõlmavad pädevusi, solventsust, juhtimist, läbipaistvust, ametiasutuste koostööd, konfidentsiaalse teabe haldamist ja otsuste mõju finantsstabiilsusele. |
| --- | --- |

(9)

Need kriteeriumid sisaldavad mõningaid nõudeid, mis sisalduvad delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artiklitest 378, 379 ja 380 kahes või rohkemas. Need kehtivad üksikute kindlustus- või edasikindlustusandjate tasandil ning kindlustus- või edasikindlustusgruppide tasandil. Käesolevas õigusaktis on tõepoolest täpsustatud, kas kindlustusandjaid vaadeldakse üksiku ettevõtja või kindlustusgrupi tasandil, sest üksik ettevõtja võib, kuid ei pruugi kuuluda gruppi. Kriteeriumid hõlmavad pädevusi, solventsust, juhtimist, läbipaistvust, ametiasutuste koostööd, konfidentsiaalse teabe haldamist ja otsuste mõju finantsstabiilsusele.

| (10) | Vahendite, pädevuste ja kohustuste kohta võib märkida, et kohaliku järelevalveasutuse BMA pädevusse kuulub tulemuslik järelevalve kindlustus- või edasikindlustustegevuse üle ning vajaduse korral karistuste määramine või täitemeetmete võtmine, näiteks ettevõtja tegevusloa tühistamine või juhatuse täielik või osaline asendamine. BMA-l on vajalikud rahalised vahendid ja personal, eksperditeadmised, suutlikkus ja volitused kõigi kindlustusvõtjate ja soodustatud isikute tulemuslikuks kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(10)

Vahendite, pädevuste ja kohustuste kohta võib märkida, et kohaliku järelevalveasutuse BMA pädevusse kuulub tulemuslik järelevalve kindlustus- või edasikindlustustegevuse üle ning vajaduse korral karistuste määramine või täitemeetmete võtmine, näiteks ettevõtja tegevusloa tühistamine või juhatuse täielik või osaline asendamine. BMA-l on vajalikud rahalised vahendid ja personal, eksperditeadmised, suutlikkus ja volitused kõigi kindlustusvõtjate ja soodustatud isikute tulemuslikuks kaitsmiseks.

| (11) | Solventsuse kohta võib märkida, et Bermuda solventsuskapitalinõue (Bermuda Capital Solvency Requirement – BSCR), millel põhineb kindlustus- või edasikindlustusandjate või gruppide finantsseisundi hindamine, tugineb kindlatele majanduslikele põhimõtetele ning solventsusnõuded põhinevad kõigi varade ja kohustiste majanduslikul hindamisel (Economic Balance Sheet). Nii on võrreldavus kindlustusandjate vahel tagatud. BSCRi kohaselt peab kindlustus- või edasikindlustusandjatel olema piisavalt rahalisi vahendeid; selles on sätestatud tehniliste eraldiste, investeeringute, kapitalinõuete (sh kapitali miinimumtase) ja omavahendite kriteeriumid ning selle kohaselt peab BMA õigel ajal sekkuma, juhul kui kapitalinõudeid ei täideta või kindlustusvõtjate huvid on ohus. Kapitalinõuded on riskipõhised ja nende eesmärk on hõlmata kvantifitseeritavaid riske. Põhikapitalinõuet ehk suurema kapitali nõuet (Enhanced Capital Requirement) arvutatakse nii, et see hõlmaks jooksvast tegevusest tulenevat ootamatut kahjumit. Lisaks ei ole absoluutne miinimumkapitalinõue ehk minimaalne solventsusmarginaal (Minimum Solvency Margin) praegu riskipõhine, kuid BMA muudab seda ja kohaldab alates 1. jaanuarist 2017 kõigi elukindlustusandjate suhtes 25 % suurema kapitali nõude alammäära. BMA kehtestab need kohustuslikud kapitali- ja ülejääginõuded alates 2015. aasta lõpust kõigile kindlustusandjate kategooriatele, välja arvatud kaptiivkindlustusandjad ja eriotstarbelised kindlustusandjad. Mudelite osas võivad kindlustusandjad kasutada standardvalemit või sisemudelit. |
| --- | --- |

(11)

Solventsuse kohta võib märkida, et Bermuda solventsuskapitalinõue (Bermuda Capital Solvency Requirement – BSCR), millel põhineb kindlustus- või edasikindlustusandjate või gruppide finantsseisundi hindamine, tugineb kindlatele majanduslikele põhimõtetele ning solventsusnõuded põhinevad kõigi varade ja kohustiste majanduslikul hindamisel (Economic Balance Sheet). Nii on võrreldavus kindlustusandjate vahel tagatud. BSCRi kohaselt peab kindlustus- või edasikindlustusandjatel olema piisavalt rahalisi vahendeid; selles on sätestatud tehniliste eraldiste, investeeringute, kapitalinõuete (sh kapitali miinimumtase) ja omavahendite kriteeriumid ning selle kohaselt peab BMA õigel ajal sekkuma, juhul kui kapitalinõudeid ei täideta või kindlustusvõtjate huvid on ohus. Kapitalinõuded on riskipõhised ja nende eesmärk on hõlmata kvantifitseeritavaid riske. Põhikapitalinõuet ehk suurema kapitali nõuet (Enhanced Capital Requirement) arvutatakse nii, et see hõlmaks jooksvast tegevusest tulenevat ootamatut kahjumit. Lisaks ei ole absoluutne miinimumkapitalinõue ehk minimaalne solventsusmarginaal (Minimum Solvency Margin) praegu riskipõhine, kuid BMA muudab seda ja kohaldab alates 1. jaanuarist 2017 kõigi elukindlustusandjate suhtes 25 % suurema kapitali nõude alammäära. BMA kehtestab need kohustuslikud kapitali- ja ülejääginõuded alates 2015. aasta lõpust kõigile kindlustusandjate kategooriatele, välja arvatud kaptiivkindlustusandjad ja eriotstarbelised kindlustusandjad. Mudelite osas võivad kindlustusandjad kasutada standardvalemit või sisemudelit.

| (12) | Juhtimise kohta võib märkida, et Bermuda solventsusrežiimi kohaselt peab kindlustus- või edasikindlustusandjatel olema tulemuslik juhtimissüsteem, mis eeldab eelkõige, et neil on selge organisatsiooniline struktuur, sobivuse ja nõuetele vastavuse nõuded ettevõtjate tegelikele juhtidele ning tõhus protsess ettevõtja sees ja BMA-le teabe edastamiseks. Lisaks teeb BMA tõhusalt järelevalvet edasi antud funktsioonide ja tegevuse üle. |
| --- | --- |

(12)

Juhtimise kohta võib märkida, et Bermuda solventsusrežiimi kohaselt peab kindlustus- või edasikindlustusandjatel olema tulemuslik juhtimissüsteem, mis eeldab eelkõige, et neil on selge organisatsiooniline struktuur, sobivuse ja nõuetele vastavuse nõuded ettevõtjate tegelikele juhtidele ning tõhus protsess ettevõtja sees ja BMA-le teabe edastamiseks. Lisaks teeb BMA tõhusalt järelevalvet edasi antud funktsioonide ja tegevuse üle.

| (13) | BSCR kohaselt peavad kindlustus- või edasikindlustusandjatel ja gruppidel olema riskijuhtimise, vastavuskontrolli, siseauditi ja aktuaari funktsioonid. BSCR kohaselt peab olemas olema riskijuhtimissüsteem, mis on suuteline riske kindlaks tegema, mõõtma, jälgima, juhtima ja nende kohta aru andma, ning tulemuslik sisekontrollisüsteem. |
| --- | --- |

(13)

BSCR kohaselt peavad kindlustus- või edasikindlustusandjatel ja gruppidel olema riskijuhtimise, vastavuskontrolli, siseauditi ja aktuaari funktsioonid. BSCR kohaselt peab olemas olema riskijuhtimissüsteem, mis on suuteline riske kindlaks tegema, mõõtma, jälgima, juhtima ja nende kohta aru andma, ning tulemuslik sisekontrollisüsteem.

| (14) | Bermudas kehtiva režiimi kohaselt peavad kindlustus- või edasikindlustusandjate või gruppide tegevuspõhimõtete või juhtimise muudatused või neis olevate oluliste osaluste muudatused olema kooskõlas aruka ja usaldusväärse juhtimisega. BMAd teavitatakse eelkõige kindlustus- või edasikindlustusandjate ja gruppide soetamistest ning äriplaani või olulise osaluse muudatustest ja BMA võib põhjendatud juhul rakendada asjakohaseid karistusi, näiteks soetamise ära keelata. Eelkõige laiendatakse seaduses aktsionäride kohustust teatada aktsiate võõrandamisest avaliku ja erasektori äriühingutes. |
| --- | --- |

(14)

Bermudas kehtiva režiimi kohaselt peavad kindlustus- või edasikindlustusandjate või gruppide tegevuspõhimõtete või juhtimise muudatused või neis olevate oluliste osaluste muudatused olema kooskõlas aruka ja usaldusväärse juhtimisega. BMAd teavitatakse eelkõige kindlustus- või edasikindlustusandjate ja gruppide soetamistest ning äriplaani või olulise osaluse muudatustest ja BMA võib põhjendatud juhul rakendada asjakohaseid karistusi, näiteks soetamise ära keelata. Eelkõige laiendatakse seaduses aktsionäride kohustust teatada aktsiate võõrandamisest avaliku ja erasektori äriühingutes.

| (15) | Läbipaistvuse kohta võib märkida, et kindlustus- või edasikindlustusandjad ja grupid on kohustatud esitama BMA-le igasuguse teabe, mis on vajalik järelevalve tegemiseks, ning avaldama vähemalt kord aastas oma solventsuse ja finantsseisundi aruande. Seda tüüpi kvalitatiivse ja kvantitatiivse teabe avalikustamine on kooskõlas direktiiviga 2009/138/EÜ. Kindlustusandjatele ja gruppidele kehtestatud aruande avaldamise nõue peegeldab suures osas direktiivi 2009/138/EÜ sätteid. Erandeid võib teha juhul, kui avaldamine paneks ettevõtja ebasoodsasse konkurentsiolukorda. Kuid isegi sellisel juhul nõutakse Bermuda regulatsiooni kohaselt olulise teabe avalikustamist solventsuse ja finantsseisundi kohta. |
| --- | --- |

(15)

Läbipaistvuse kohta võib märkida, et kindlustus- või edasikindlustusandjad ja grupid on kohustatud esitama BMA-le igasuguse teabe, mis on vajalik järelevalve tegemiseks, ning avaldama vähemalt kord aastas oma solventsuse ja finantsseisundi aruande. Seda tüüpi kvalitatiivse ja kvantitatiivse teabe avalikustamine on kooskõlas direktiiviga 2009/138/EÜ. Kindlustusandjatele ja gruppidele kehtestatud aruande avaldamise nõue peegeldab suures osas direktiivi 2009/138/EÜ sätteid. Erandeid võib teha juhul, kui avaldamine paneks ettevõtja ebasoodsasse konkurentsiolukorda. Kuid isegi sellisel juhul nõutakse Bermuda regulatsiooni kohaselt olulise teabe avalikustamist solventsuse ja finantsseisundi kohta.

| (16) | Ametisaladuse hoidmise ning koostöö ja teabevahetuse kohta võib märkida, et Bermudas kasutatava režiimi raames kehtivad kõigi BMAs töötavate või töötanud inimeste, sealhulgas audiitorite ja BMA nimel tegutsevate ekspertide suhtes ametisaladuse hoidmise kohustused. Nendes kohustustes on ka sätestatud, ilma et see piiraks kriminaalõiguse valdkonda kuuluvate juhtumite menetlemist, et konfidentsiaalset teavet ei tohi avalikustada, välja arvatud kokkuvõtlikult või üldistatult. BMA kasutab muudelt järelevalveasutustelt saadud konfidentsiaalset teavet ainult oma ülesannete täitmiseks ja seadusega ette nähtud otstarbel. Bermudas kehtiva režiimi kohaselt võib kindlustus- või edasikindlustusandja pankroti väljakuulutamise või sundlõpetamise korral avaldada konfidentsiaalset teavet juhul, kui see ei puuduta kõnealuse ettevõtja päästmise katsetesse kaasatud kolmandaid isikuid. BMA võib muult järelevalveasutuselt saadud konfidentsiaalset teavet jagada asutuste, organite ja isikutega, kelle suhtes kehtivad Bermudas ametisaladuse hoidmise kohustused, ainult pärast seda, kui asjaomane järelevalveasutus on andnud selleks sõnaselge nõusoleku. Selleks et koordineerida rahvusvahelist koostööd, on ta sõlminud Rahvusvahelise Kindlustusjärelevalve Assotsiatsiooni ja liidu kõigi liikmesriikidega vastastikuse mõistmise memorandumid, milles käsitletakse eelkõige konfidentsiaalse teabe vahetamist. |
| --- | --- |

(16)

Ametisaladuse hoidmise ning koostöö ja teabevahetuse kohta võib märkida, et Bermudas kasutatava režiimi raames kehtivad kõigi BMAs töötavate või töötanud inimeste, sealhulgas audiitorite ja BMA nimel tegutsevate ekspertide suhtes ametisaladuse hoidmise kohustused. Nendes kohustustes on ka sätestatud, ilma et see piiraks kriminaalõiguse valdkonda kuuluvate juhtumite menetlemist, et konfidentsiaalset teavet ei tohi avalikustada, välja arvatud kokkuvõtlikult või üldistatult. BMA kasutab muudelt järelevalveasutustelt saadud konfidentsiaalset teavet ainult oma ülesannete täitmiseks ja seadusega ette nähtud otstarbel. Bermudas kehtiva režiimi kohaselt võib kindlustus- või edasikindlustusandja pankroti väljakuulutamise või sundlõpetamise korral avaldada konfidentsiaalset teavet juhul, kui see ei puuduta kõnealuse ettevõtja päästmise katsetesse kaasatud kolmandaid isikuid. BMA võib muult järelevalveasutuselt saadud konfidentsiaalset teavet jagada asutuste, organite ja isikutega, kelle suhtes kehtivad Bermudas ametisaladuse hoidmise kohustused, ainult pärast seda, kui asjaomane järelevalveasutus on andnud selleks sõnaselge nõusoleku. Selleks et koordineerida rahvusvahelist koostööd, on ta sõlminud Rahvusvahelise Kindlustusjärelevalve Assotsiatsiooni ja liidu kõigi liikmesriikidega vastastikuse mõistmise memorandumid, milles käsitletakse eelkõige konfidentsiaalse teabe vahetamist.

| (17) | BMA otsuste mõju kohta võib märkida, et BMA ja Bermuda muud asutused, kellel on volitus tagada finantsturgude nõuetekohane toimimine, oskavad hinnata seda, kuidas otsused mõjutavad finantssüsteemi stabiilsust üldiselt, eelkõige hädaolukordades, ning võtta arvesse nende võimalikku protsüklilist mõju finantsturgudel toimuvate erandlike muutuste korral. Bermudas kehtiva režiimi kohaselt kohtuvad eespool nimetatud asutused regulaarselt, et vahetada teavet finantsstabiilsust ohustavate riskide kohta ja koordineerida tegevust. Sama toimub ka rahvusvahelisel tasandil, kus Bermuda asutused vahetavad finantsstabiilsuse teemade kohta teavet näiteks liidu liikmesriikide järelevalvekolleegiumide ja EIOPAga. |
| --- | --- |

(17)

BMA otsuste mõju kohta võib märkida, et BMA ja Bermuda muud asutused, kellel on volitus tagada finantsturgude nõuetekohane toimimine, oskavad hinnata seda, kuidas otsused mõjutavad finantssüsteemi stabiilsust üldiselt, eelkõige hädaolukordades, ning võtta arvesse nende võimalikku protsüklilist mõju finantsturgudel toimuvate erandlike muutuste korral. Bermudas kehtiva režiimi kohaselt kohtuvad eespool nimetatud asutused regulaarselt, et vahetada teavet finantsstabiilsust ohustavate riskide kohta ja koordineerida tegevust. Sama toimub ka rahvusvahelisel tasandil, kus Bermuda asutused vahetavad finantsstabiilsuse teemade kohta teavet näiteks liidu liikmesriikide järelevalvekolleegiumide ja EIOPAga.

| (18) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artiklites 378 ja 380 on sätestatud ka erikriteeriumid edasikindlustustegevuse ja kindlustusgruppide järelevalve samaväärsuse kohta. |
| --- | --- |

(18)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artiklites 378 ja 380 on sätestatud ka erikriteeriumid edasikindlustustegevuse ja kindlustusgruppide järelevalve samaväärsuse kohta.

| (19) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 378 kohaste, edasikindlustustegevust käsitlevate erikriteeriumide osas võib märkida, et edasikindlustustegevuse alustamiseks on vaja eelnevalt saada BMA-lt tegevusluba. |
| --- | --- |

(19)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 378 kohaste, edasikindlustustegevust käsitlevate erikriteeriumide osas võib märkida, et edasikindlustustegevuse alustamiseks on vaja eelnevalt saada BMA-lt tegevusluba.

| (20) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 380 kohaste, kindlustusgruppide järelevalvet käsitlevate erikriteeriumide osas võib märkida, et BMA-l on pädevus otsustada, millised ettevõtjad kuuluvad gruppide tasandi järelevalve alla, ning teha kindlustusgruppi kuuluvate kindlustus- või edasikindlustusandjate üle järelevalvet. BMA teeb järelevalvet kõigi selliste kindlustus- või edasikindlustusandjate üle, kelle üle on direktiivi 2009/138/EÜ artikli 212 lõike 1 punktis a määratletud osalust omaval ettevõtjal valitsev või märkimisväärne mõju. |
| --- | --- |

(20)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 380 kohaste, kindlustusgruppide järelevalvet käsitlevate erikriteeriumide osas võib märkida, et BMA-l on pädevus otsustada, millised ettevõtjad kuuluvad gruppide tasandi järelevalve alla, ning teha kindlustusgruppi kuuluvate kindlustus- või edasikindlustusandjate üle järelevalvet. BMA teeb järelevalvet kõigi selliste kindlustus- või edasikindlustusandjate üle, kelle üle on direktiivi 2009/138/EÜ artikli 212 lõike 1 punktis a määratletud osalust omaval ettevõtjal valitsev või märkimisväärne mõju.

| (21) | BMA on suuteline hindama kindlustusgruppi kuuluvate kindlustus- või edasikindlustusandjate riskiprofiili, finantsseisundit ja solventsust ning grupi äristrateegiat. |
| --- | --- |

(21)

BMA on suuteline hindama kindlustusgruppi kuuluvate kindlustus- või edasikindlustusandjate riskiprofiili, finantsseisundit ja solventsust ning grupi äristrateegiat.

| (22) | Aruandlus- ja raamatupidamiseeskirjad võimaldavad jälgida grupisiseseid tehinguid ja riskikontsentratsiooni, mille kohta kindlustus- või edasikindlustusgrupid peavad vähemalt kord aastas aru andma. |
| --- | --- |

(22)

Aruandlus- ja raamatupidamiseeskirjad võimaldavad jälgida grupisiseseid tehinguid ja riskikontsentratsiooni, mille kohta kindlustus- või edasikindlustusgrupid peavad vähemalt kord aastas aru andma.

| (23) | BMA piirab kindlustus- või edasikindlustusandja omavahendite kasutamist, kui neid ei saa tegelikult kasutada selle osalust omava ettevõtja kapitalinõude katmiseks, kelle puhul on kindlustusgrupi solventsus arvutatud. Kindlustusgrupi solventsuse arvutamisel saadakse tulemused, mis on direktiivi 2009/138/EÜ artiklite 230 ja 233 meetoditega saadud tulemustega vähemalt võrdväärsed, ilma et omavahendeid võetaks kaks korda arvesse, ja pärast vastastikuse rahastamise kaudu grupisisese kapitali loomise välistamist. |
| --- | --- |

(23)

BMA piirab kindlustus- või edasikindlustusandja omavahendite kasutamist, kui neid ei saa tegelikult kasutada selle osalust omava ettevõtja kapitalinõude katmiseks, kelle puhul on kindlustusgrupi solventsus arvutatud. Kindlustusgrupi solventsuse arvutamisel saadakse tulemused, mis on direktiivi 2009/138/EÜ artiklite 230 ja 233 meetoditega saadud tulemustega vähemalt võrdväärsed, ilma et omavahendeid võetaks kaks korda arvesse, ja pärast vastastikuse rahastamise kaudu grupisisese kapitali loomise välistamist.

| (24) | Kuna Bermudas kindlustus- või edasikindlustusandjate ja gruppide suhtes kehtiv regulatiivne ja järelevalvekord täidab kõik delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artiklites 378, 379 ja 380 sätestatud kriteeriumid, tuleks see lugeda vastavaks direktiivi 2009/138/EÜ artikli 172 lõike 2, artikli 227 lõike 4 ja artikli 260 lõike 3 kohastele täieliku samaväärsuse kriteeriumidele, välja arvatud kaptiivkindlustusandjaid ja eriotstarbelisi kindlustusandjaid käsitlevad normid, mille suhtes kohaldatakse eri regulatiivset korda. |
| --- | --- |

(24)

Kuna Bermudas kindlustus- või edasikindlustusandjate ja gruppide suhtes kehtiv regulatiivne ja järelevalvekord täidab kõik delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artiklites 378, 379 ja 380 sätestatud kriteeriumid, tuleks see lugeda vastavaks direktiivi 2009/138/EÜ artikli 172 lõike 2, artikli 227 lõike 4 ja artikli 260 lõike 3 kohastele täieliku samaväärsuse kriteeriumidele, välja arvatud kaptiivkindlustusandjaid ja eriotstarbelisi kindlustusandjaid käsitlevad normid, mille suhtes kohaldatakse eri regulatiivset korda.

| (25) | Direktiivi 2009/138/EÜ kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016. Käesoleva otsusega peaks Bermudas kehtiva solventsusrežiimi ja usaldatavusnõuete täitmise korra määrama kindlaks kui samaväärse seega samuti alates sellest kuupäevast. |
| --- | --- |

(25)

Direktiivi 2009/138/EÜ kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016. Käesoleva otsusega peaks Bermudas kehtiva solventsusrežiimi ja usaldatavusnõuete täitmise korra määrama kindlaks kui samaväärse seega samuti alates sellest kuupäevast.

| (26) | Komisjoni 5. juuni 2015. aasta delegeeritud otsusega (EL) 2015/2290 (4) anti Austraalias, Bermudal, Brasiilias, Kanadas, Mehhikos ja Ameerika Ühendriikides kehtivatele solventsusrežiimidele ajutine samaväärsus. Õiguskindluse huvides ja arvestades, et Bermudas kindlustus- või edasikindlustusandjate ja gruppide suhtes kehtiv solventsusrežiim, välja arvatud kaptiivkindlustusandjaid ja eriotstarbelisi kindlustusandjaid käsitlevad normid, vastab täieliku samaväärsuse kriteeriumidele, on vaja kõnealust otsust muuta, |
| --- | --- |

(26)

Komisjoni 5. juuni 2015. aasta delegeeritud otsusega (EL) 2015/2290 (4) anti Austraalias, Bermudal, Brasiilias, Kanadas, Mehhikos ja Ameerika Ühendriikides kehtivatele solventsusrežiimidele ajutine samaväärsus. Õiguskindluse huvides ja arvestades, et Bermudas kindlustus- või edasikindlustusandjate ja gruppide suhtes kehtiv solventsusrežiim, välja arvatud kaptiivkindlustusandjaid ja eriotstarbelisi kindlustusandjaid käsitlevad normid, vastab täieliku samaväärsuse kriteeriumidele, on vaja kõnealust otsust muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Bermudal kehtiv solventsusrežiim, mida kohaldatakse selliste edasikindlustusandjate tegevuse suhtes, kelle peakontor asub Bermudal, loetakse samaväärseks direktiivi 2009/138/EÜ I jaotises sätestatud režiimiga, välja arvatud kaptiivkindlustusandjaid ja eriotstarbelisi kindlustusandjaid käsitlevad normid.

Artikkel 2

Bermudal kehtiv järelevalvekord, mida kohaldatakse selliste edasikindlustusandjate tegevuse suhtes, kelle peakontor asub Bermudal, loetakse samaväärseks direktiivi 2009/138/EÜ I jaotise VI peatükis sätestatud korraga, välja arvatud kaptiivkindlustusandjaid ja eriotstarbelisi kindlustusandjaid käsitlevad normid.

Artikkel 3

Bermudal kehtiv usaldatavusnõuete täitmise kord, mida kohaldatakse kindlustusgruppi kuuluvate kindlustus- või edasikindlustusandjate järelevalve suhtes, loetakse samaväärseks direktiivi 2009/138/EÜ III jaotises sätestatud korraga, välja arvatud kaptiivkindlustusandjaid ja eriotstarbelisi kindlustusandjaid käsitlevad normid.

Artikkel 4

Delegeeritud otsust (EL) 2015/2290, 5. juuni 2015, Austraalias, Bermudal, Brasiilias, Kanadas, Mehhikos ja Ameerika Ühendriikides kehtivate solventsusrežiimide ajutise samaväärsuse kohta, mida kohaldatakse nendes riikides asuva peakontoriga kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes, muudetakse järgmiselt:

| 1) | pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Komisjoni delegeeritud otsus (EL) 2015/2290, 5. juuni 2015, Austraalias, Brasiilias, Kanadas, Mehhikos ja Ameerika Ühendriikides kehtivate solventsusrežiimide ajutise samaväärsuse kohta, mida kohaldatakse nendes riikides asuva peakontoriga kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes.” |
| --- | --- |

1)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Komisjoni delegeeritud otsus (EL) 2015/2290, 5. juuni 2015, Austraalias, Brasiilias, Kanadas, Mehhikos ja Ameerika Ühendriikides kehtivate solventsusrežiimide ajutise samaväärsuse kohta, mida kohaldatakse nendes riikides asuva peakontoriga kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes.”

| 2) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 1
  Austraalias, Brasiilias, Kanadas, Mehhikos ja Ameerika Ühendriikides kehtivad solventsusrežiimid, mida kohaldatakse selliste kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes, kelle peakontorid asuvad nimetatud riikides, loetakse ajutiselt samaväärseks direktiivi 2009/138/EÜ I jaotise VI peatükis sätestatud režiimiga.” |
| --- | --- |

2)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Austraalias, Brasiilias, Kanadas, Mehhikos ja Ameerika Ühendriikides kehtivad solventsusrežiimid, mida kohaldatakse selliste kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes, kelle peakontorid asuvad nimetatud riikides, loetakse ajutiselt samaväärseks direktiivi 2009/138/EÜ I jaotise VI peatükis sätestatud režiimiga.”

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016.

Brüssel, 26. november 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 335, 17.12.2009, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1094/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48).

2

(3)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/35, 10. oktoober 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 12, 17.1.2015, lk 1).

3

(4)  Komisjoni delegeeritud otsus (EL) 2015/2290, 5. juuni 2015, Austraalias, Bermudal, Brasiilias, Kanadas, Mehhikos ja Ameerika Ühendriikides kehtivate solventsusrežiimide ajutise samaväärsuse kohta, mida kohaldatakse nendes riikides asuva peakontoriga kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes (ELT L 323, 9.12.2015, lk 22).

4

---

| 4.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 58/55 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 58/55

---

KOMISJONI DELEGEERITUD OTSUS (EL) 2016/310,

26. november 2015,

milles käsitletakse Jaapanis kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes kehtiva solventsusrežiimi samaväärsust Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/138/EÜ sätestatud režiimiga

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II), (1) eriti selle artikli 172 lõiget 4 ja artikli 227 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2009/138/EÜ kehtestatakse liidu kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes riskipõhine solventsusrežiim. Direktiivi 2009/138/EÜ hakatakse liidu kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes täielikult kohaldama 1. jaanuaril 2016. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2009/138/EÜ kehtestatakse liidu kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes riskipõhine solventsusrežiim. Direktiivi 2009/138/EÜ hakatakse liidu kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes täielikult kohaldama 1. jaanuaril 2016.

| (2) | Direktiivi 2009/138/EÜ artikli 311 kohaselt võib komisjon vastu võtta direktiivis ette nähtud delegeeritud õigusakte enne direktiivi kohaldamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2009/138/EÜ artikli 311 kohaselt võib komisjon vastu võtta direktiivis ette nähtud delegeeritud õigusakte enne direktiivi kohaldamise kuupäeva.

| (3) | Direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 172 käsitletakse kolmanda riigi või jurisdiktsiooni sellise solventsusrežiimi samaväärsust, mis kehtib niisuguste ettevõtjate edasikindlustustegevuse suhtes, kelle peakontor asub kõnealuses kolmandas riigis. Kui samaväärsus määratakse kindlaks, võib selliste edasikindlustusandjatega sõlmitud edasikindlustuslepinguid, kelle peakontor asub kõnealuses jurisdiktsioonis, käsitada samal viisil kui selliste edasikindlustusandjatega sõlmitud edasikindlustuslepinguid, kellele on antud tegevusluba kõnealuse direktiivi kohaselt. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 172 käsitletakse kolmanda riigi või jurisdiktsiooni sellise solventsusrežiimi samaväärsust, mis kehtib niisuguste ettevõtjate edasikindlustustegevuse suhtes, kelle peakontor asub kõnealuses kolmandas riigis. Kui samaväärsus määratakse kindlaks, võib selliste edasikindlustusandjatega sõlmitud edasikindlustuslepinguid, kelle peakontor asub kõnealuses jurisdiktsioonis, käsitada samal viisil kui selliste edasikindlustusandjatega sõlmitud edasikindlustuslepinguid, kellele on antud tegevusluba kõnealuse direktiivi kohaselt.

| (4) | Direktiivi 2009/138/EÜ artikli 172 lõikes 4 on sätestatud fikseeritud tähtajaga ajutise samaväärsuse kindlaksmääramine selliste kolmandate riikide või jurisdiktsioonide puhul, kelle edasikindlustuse solventsusrežiimid vastavad teatavatele kriteeriumidele. Artikli 172 lõike 5 kohaselt määratakse ajutine samaväärsus kindlaks ajavahemikuks, mis lõpeb 31. detsembril 2020. Seda on võimalik pikendada kõige rohkem ühe aasta võrra. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2009/138/EÜ artikli 172 lõikes 4 on sätestatud fikseeritud tähtajaga ajutise samaväärsuse kindlaksmääramine selliste kolmandate riikide või jurisdiktsioonide puhul, kelle edasikindlustuse solventsusrežiimid vastavad teatavatele kriteeriumidele. Artikli 172 lõike 5 kohaselt määratakse ajutine samaväärsus kindlaks ajavahemikuks, mis lõpeb 31. detsembril 2020. Seda on võimalik pikendada kõige rohkem ühe aasta võrra.

| (5) | Direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 227 käsitletakse samaväärsust selliste kolmandate riikide kindlustusandjate puhul, kes kuuluvad liidus asuva peakontoriga kindlustusgruppidesse. Kui samaväärsus määratakse kindlaks, võimaldab see sellistel kindlustusgruppidel – eeldusel et kindlustusgrupi aruannetes lubatakse kasutada konsolideerimismeetodina mahaarvamise ja agregeerimise meetodit – võtta kindlustusgrupi solventsusnõude ja nõuetekohaste omavahendite arvutamisel arvesse kapitalinõudeid ja olemasolevat kapitali (omavahendid), mis on arvutatud ELi-välise jurisdiktsiooni õigusnormide ja mitte direktiivi 2009/138/EÜ alusel. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 227 käsitletakse samaväärsust selliste kolmandate riikide kindlustusandjate puhul, kes kuuluvad liidus asuva peakontoriga kindlustusgruppidesse. Kui samaväärsus määratakse kindlaks, võimaldab see sellistel kindlustusgruppidel – eeldusel et kindlustusgrupi aruannetes lubatakse kasutada konsolideerimismeetodina mahaarvamise ja agregeerimise meetodit – võtta kindlustusgrupi solventsusnõude ja nõuetekohaste omavahendite arvutamisel arvesse kapitalinõudeid ja olemasolevat kapitali (omavahendid), mis on arvutatud ELi-välise jurisdiktsiooni õigusnormide ja mitte direktiivi 2009/138/EÜ alusel.

| (6) | Direktiivi 2009/138/EÜ artikli 227 lõikes 5 on sätestatud fikseeritud tähtajaga esialgse samaväärsuse kindlaksmääramine selliste kolmandate riikide või jurisdiktsioonide puhul, kelle kindlustuse solventsusrežiimid vastavad teatavatele kriteeriumidele. Esialgne samaväärsus määratakse kindlaks 10aastaseks ajavahemikuks, mida on võimalik pikendada. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivi 2009/138/EÜ artikli 227 lõikes 5 on sätestatud fikseeritud tähtajaga esialgse samaväärsuse kindlaksmääramine selliste kolmandate riikide või jurisdiktsioonide puhul, kelle kindlustuse solventsusrežiimid vastavad teatavatele kriteeriumidele. Esialgne samaväärsus määratakse kindlaks 10aastaseks ajavahemikuks, mida on võimalik pikendada.

| (7) | Direktiivi 2009/138/EÜ artikli 172 lõike 4 kohase ajutise samaväärsuse ja nimetatud direktiivi artikli 227 artikli 5 kohase esialgse samaväärsuse hindamiseks tuleb arvesse võtta mitut kriteeriumi. Kriteeriumide hulgas on teatavad ühised nõuded, eelkõige need, mis on seotud kehtiva solventsusrežiimi ja järelevalveasutuse pädevuste, vahendite ja kohustustega. Teised kriteeriumid on samaväärsuse kahe tüübi puhul erinevad, eelkõige need, mis on seotud lähenemisega täielikult samaväärse režiimi suunas, järelevalveasutustega toimuva teabevahetuse ja ametisaladusega. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivi 2009/138/EÜ artikli 172 lõike 4 kohase ajutise samaväärsuse ja nimetatud direktiivi artikli 227 artikli 5 kohase esialgse samaväärsuse hindamiseks tuleb arvesse võtta mitut kriteeriumi. Kriteeriumide hulgas on teatavad ühised nõuded, eelkõige need, mis on seotud kehtiva solventsusrežiimi ja järelevalveasutuse pädevuste, vahendite ja kohustustega. Teised kriteeriumid on samaväärsuse kahe tüübi puhul erinevad, eelkõige need, mis on seotud lähenemisega täielikult samaväärse režiimi suunas, järelevalveasutustega toimuva teabevahetuse ja ametisaladusega.

| (8) | Jaapani solventsusrežiim on sätestatud kindlustustegevuse seaduses ja kindlustustegevuse määruses ning neid muudeti viimati 2010. aastal. Kindlustusandjate tegevusloa andmist reguleerib ulatuslik litsentside süsteem. Edasikindlustustegevuseks on Jaapanis vaja kahjukindlustuse tegevusluba. Juhtimise, riskijuhtimise ja teabe avalikustamisega seotud nõuded on osaliselt sätestatud Jaapani finantsteenuste ameti (Financial Services Agency, JFSA) järelevalvesuunistes. Järelevalvesuunised ei oma õigusjõudu, kuid nende järgimist kontrollib põhjalikult JFSA, kellel on vajaduse korral parandusmeetmete määramise volitused. |
| --- | --- |

(8)

Jaapani solventsusrežiim on sätestatud kindlustustegevuse seaduses ja kindlustustegevuse määruses ning neid muudeti viimati 2010. aastal. Kindlustusandjate tegevusloa andmist reguleerib ulatuslik litsentside süsteem. Edasikindlustustegevuseks on Jaapanis vaja kahjukindlustuse tegevusluba. Juhtimise, riskijuhtimise ja teabe avalikustamisega seotud nõuded on osaliselt sätestatud Jaapani finantsteenuste ameti (Financial Services Agency, JFSA) järelevalvesuunistes. Järelevalvesuunised ei oma õigusjõudu, kuid nende järgimist kontrollib põhjalikult JFSA, kellel on vajaduse korral parandusmeetmete määramise volitused.

| (9) | 2015. aasta märtsis andis Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) komisjonile kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 (2) artikli 33 lõikega 2 nõu seoses Jaapanis kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes kehtiva regulatiivse ja järelevalvesüsteemiga. Seejärel aitas ka EIOPA komisjoni ja andis lisateavet seoses Jaapani kindlustussektori hindamisega direktiivi 2009/138/EÜ artikli 227 lõike 5 alusel. Komisjoni hinnang tugineb EIOPA antud teabele. |
| --- | --- |

(9)

2015. aasta märtsis andis Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) komisjonile kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 (2) artikli 33 lõikega 2 nõu seoses Jaapanis kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes kehtiva regulatiivse ja järelevalvesüsteemiga. Seejärel aitas ka EIOPA komisjoni ja andis lisateavet seoses Jaapani kindlustussektori hindamisega direktiivi 2009/138/EÜ artikli 227 lõike 5 alusel. Komisjoni hinnang tugineb EIOPA antud teabele.

| (10) | Jaapanis on sõltumatu kindlustustegevuse järelevalveasutus JFSA, kellel on oma ülesannete täitmiseks vajalikud pädevused ja vahendid. 2013. aastal oli kindlustustegevuse järelevalvega määratud täistööajaga tegelema ligikaudu 100 JFSA töötajat ja teiste talituste töötajad võisid neid vajaduse korral abistada. JFSA uurimispädevus hõlmab kohapealseid kontrolle ning ta saab määrata halduskorras karistusi, mis võivad seisneda näiteks tegevusloa tühistamises ja individuaalsetes sanktsioonides. JFSA võib esitada toimikuid ka prokuratuurile. |
| --- | --- |

(10)

Jaapanis on sõltumatu kindlustustegevuse järelevalveasutus JFSA, kellel on oma ülesannete täitmiseks vajalikud pädevused ja vahendid. 2013. aastal oli kindlustustegevuse järelevalvega määratud täistööajaga tegelema ligikaudu 100 JFSA töötajat ja teiste talituste töötajad võisid neid vajaduse korral abistada. JFSA uurimispädevus hõlmab kohapealseid kontrolle ning ta saab määrata halduskorras karistusi, mis võivad seisneda näiteks tegevusloa tühistamises ja individuaalsetes sanktsioonides. JFSA võib esitada toimikuid ka prokuratuurile.

| (11) | Kindlustus- ja edasikindlustusandjad peavad JFSA-le esitama põhjalikud aruandematerjalid. Ametil on ulatuslikud pädevused raskustes olevate kindlustus- ja edasikindlustusandjate restruktureerimiseks või nende tegevuse lõpetamiseks. Seda pädevust on viimastel aastakümnetel tõhusalt mitme suurtes raskustes oleva elukindlustusandjate puhul kasutatud. |
| --- | --- |

(11)

Kindlustus- ja edasikindlustusandjad peavad JFSA-le esitama põhjalikud aruandematerjalid. Ametil on ulatuslikud pädevused raskustes olevate kindlustus- ja edasikindlustusandjate restruktureerimiseks või nende tegevuse lõpetamiseks. Seda pädevust on viimastel aastakümnetel tõhusalt mitme suurtes raskustes oleva elukindlustusandjate puhul kasutatud.

| (12) | JFSA-l on mitu koostöökokkulepet teiste mujal maailmas asuvate järelevalveasutustega. 2011. aastal kirjutas JFSA alla Rahvusvahelise Kindlustusjärelevalve Assotsiatsiooni mitmepoolsele vastastikuse mõistmise memorandumile, milles käsitletakse järelevalveasutuste vahelist teabevahetust. JFSA on sõlminud mitu kahe- või mitmepoolset koostöölepingut teiste, sealhulgas mitme liidu järelevalveasutusega. |
| --- | --- |

(12)

JFSA-l on mitu koostöökokkulepet teiste mujal maailmas asuvate järelevalveasutustega. 2011. aastal kirjutas JFSA alla Rahvusvahelise Kindlustusjärelevalve Assotsiatsiooni mitmepoolsele vastastikuse mõistmise memorandumile, milles käsitletakse järelevalveasutuste vahelist teabevahetust. JFSA on sõlminud mitu kahe- või mitmepoolset koostöölepingut teiste, sealhulgas mitme liidu järelevalveasutusega.

| (13) | JFSA töötajate suhtes kohaldatakse rangeid ametisaladuse hoidmise nõudeid. JFSA eeskirjad ja tavad kaitsevad asjakohaselt välismaiste järelevalveasutuste esitatavat konfidentsiaalset teavet. Kõik JFSA praegused või endised töötajad peavad tagama kogu sellise teabe konfidentsiaalsuse, mis on neile töökohustuste täitmise jooksul esitatud. Teabe loata avalikustamine võib tuua kaasa distsiplinaarkaristused või kriminaaluurimise ja -karistuse. Konfidentsiaalseks liigitatud teavet, mis on saadud välismaistelt järelevalveasutustelt, käsitletakse vastavalt ja kasutatakse ainult välismaise järelevalveasutusega kokku lepitud eesmärkidel. |
| --- | --- |

(13)

JFSA töötajate suhtes kohaldatakse rangeid ametisaladuse hoidmise nõudeid. JFSA eeskirjad ja tavad kaitsevad asjakohaselt välismaiste järelevalveasutuste esitatavat konfidentsiaalset teavet. Kõik JFSA praegused või endised töötajad peavad tagama kogu sellise teabe konfidentsiaalsuse, mis on neile töökohustuste täitmise jooksul esitatud. Teabe loata avalikustamine võib tuua kaasa distsiplinaarkaristused või kriminaaluurimise ja -karistuse. Konfidentsiaalseks liigitatud teavet, mis on saadud välismaistelt järelevalveasutustelt, käsitletakse vastavalt ja kasutatakse ainult välismaise järelevalveasutusega kokku lepitud eesmärkidel.

| (14) | Nii elukindlustus- kui ka kahjukindlustusettevõtjate varade hindamine toimub kooskõlas Jaapani üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega. Enamikku, kuid mitte kõiki varasid hinnatakse õiglases väärtuses. Teatavatel tingimustel on mõne varaklassi (näiteks võlakirjad ja laenud) hindamise aluseks selle bilansiline väärtus. Kui varade hindamisel võetakse aluseks soetusmaksumus, siis arvestatakse olemasolevate omavahendite kindlaksmääramisel realiseerimata kasumit ja kahjumit. Elukindlustus- ja pikaajalise kahjukindlustustegevuse tehnilised eraldised diskonteeritakse. JFSA määrab korrapäraselt diskontomäära, mida kasutatakse tehniliste eraldiste diskonteerimiseks. Alates lepingu sõlmimise kuupäevast saab tehnilisi eraldisi üksnes ülespoole hinnata (neid ei hinnata kunagi allapoole lepingu sõlmimise kuupäeval määratud väärtusest). Seepärast ei võeta arvesse sellist turuarengut või muid suundumusi, millega kaasneks tehniliste eraldiste vähenemine (nt intressimäärade kasv). Samuti peavad kindlustusandjad üks kord majandusaasta jooksul analüüsima tulevasi rahavoogusid, et kontrollida tehniliste eraldiste asjakohasust, ja vajaduse korral koguma lisareserve. |
| --- | --- |

(14)

Nii elukindlustus- kui ka kahjukindlustusettevõtjate varade hindamine toimub kooskõlas Jaapani üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega. Enamikku, kuid mitte kõiki varasid hinnatakse õiglases väärtuses. Teatavatel tingimustel on mõne varaklassi (näiteks võlakirjad ja laenud) hindamise aluseks selle bilansiline väärtus. Kui varade hindamisel võetakse aluseks soetusmaksumus, siis arvestatakse olemasolevate omavahendite kindlaksmääramisel realiseerimata kasumit ja kahjumit. Elukindlustus- ja pikaajalise kahjukindlustustegevuse tehnilised eraldised diskonteeritakse. JFSA määrab korrapäraselt diskontomäära, mida kasutatakse tehniliste eraldiste diskonteerimiseks. Alates lepingu sõlmimise kuupäevast saab tehnilisi eraldisi üksnes ülespoole hinnata (neid ei hinnata kunagi allapoole lepingu sõlmimise kuupäeval määratud väärtusest). Seepärast ei võeta arvesse sellist turuarengut või muid suundumusi, millega kaasneks tehniliste eraldiste vähenemine (nt intressimäärade kasv). Samuti peavad kindlustusandjad üks kord majandusaasta jooksul analüüsima tulevasi rahavoogusid, et kontrollida tehniliste eraldiste asjakohasust, ja vajaduse korral koguma lisareserve.

| (15) | Nii elu- kui ka kahjukindlustusandjate puhul võib järelevalvelise sekkumise põhjuseks olla sellise kolme eri piirmäära ületamine, mis on määratletud kui „solventsusmarginaali suhtarvud” (Solvency Margin Ratios) ja mis vastavad omavahendite kahekordsele suhtarvule, jagatuna nn koguriski kapitalinõudega. Nn koguriski parameeter katab kindlustusriske, operatsiooniriski ja katastroofiriski. Sisemudelite kasutamine on lubatud katastroofiriski ja minimaalse garantiiga seotud riskidega. JFSA-l on pädevus kehtestada teatavaid parandusmeetmeid, isegi siis, kui järelevalvelise sekkumise kõrgeimat miinimummäära (solventsusmarginaali suhtarv üle 200 %) ei ületata. Näiteks võib ta nõuda, et kindlustusandjad võtaksid meetmeid kasumlikkuse, krediidiriski, stabiilsuse või likviidsusriski parandamiseks. Kui solventsusmarginaali suhtarv on alla 0 %, võib JFSA anda käsu kindlustustegevuse täielikuks või osaliseks peatamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Nii elu- kui ka kahjukindlustusandjate puhul võib järelevalvelise sekkumise põhjuseks olla sellise kolme eri piirmäära ületamine, mis on määratletud kui „solventsusmarginaali suhtarvud” (Solvency Margin Ratios) ja mis vastavad omavahendite kahekordsele suhtarvule, jagatuna nn koguriski kapitalinõudega. Nn koguriski parameeter katab kindlustusriske, operatsiooniriski ja katastroofiriski. Sisemudelite kasutamine on lubatud katastroofiriski ja minimaalse garantiiga seotud riskidega. JFSA-l on pädevus kehtestada teatavaid parandusmeetmeid, isegi siis, kui järelevalvelise sekkumise kõrgeimat miinimummäära (solventsusmarginaali suhtarv üle 200 %) ei ületata. Näiteks võib ta nõuda, et kindlustusandjad võtaksid meetmeid kasumlikkuse, krediidiriski, stabiilsuse või likviidsusriski parandamiseks. Kui solventsusmarginaali suhtarv on alla 0 %, võib JFSA anda käsu kindlustustegevuse täielikuks või osaliseks peatamiseks.

| (16) | Jaapani kindlustusandjad on kohustatud ettevõtja riskijuhtimiskava kaudu juhtima riske nii juhtumipõhiselt kui ka üldisel tasandil. Kindlustusandjad peavad süstemaatiliselt ja põhjalikult läbi viima asjakohase riskijuhtimise. Neil tuleb analüüsida, kas asjaomaste riskidega tegeletakse, kontrollida kvantifitseerimisega seotud nõuete objektiivsust ja asjakohasust, analüüsima kapitali tulevast adekvaatsust keskmise pikkuse ja pikaajaliste äristrateegiate ja ärikeskkonna perspektiivist. Samuti nõuab JFSA, et kindlustusandjad viiksid läbi oma riskide ja maksevõime hindamise ja esitaksid selle tulemused juhatusele. |
| --- | --- |

(16)

Jaapani kindlustusandjad on kohustatud ettevõtja riskijuhtimiskava kaudu juhtima riske nii juhtumipõhiselt kui ka üldisel tasandil. Kindlustusandjad peavad süstemaatiliselt ja põhjalikult läbi viima asjakohase riskijuhtimise. Neil tuleb analüüsida, kas asjaomaste riskidega tegeletakse, kontrollida kvantifitseerimisega seotud nõuete objektiivsust ja asjakohasust, analüüsima kapitali tulevast adekvaatsust keskmise pikkuse ja pikaajaliste äristrateegiate ja ärikeskkonna perspektiivist. Samuti nõuab JFSA, et kindlustusandjad viiksid läbi oma riskide ja maksevõime hindamise ja esitaksid selle tulemused juhatusele.

| (17) | Jaapani kindlustusandjatel on seadusest tulenev kohustus esitada JFSA-le majandustegevuse aruanded kord poolaastas ja kord aastas. Lisaks sellele peab iga kindlustusandja koostama selgitavaid dokumente ja tegema need oma peakontoris üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(17)

Jaapani kindlustusandjatel on seadusest tulenev kohustus esitada JFSA-le majandustegevuse aruanded kord poolaastas ja kord aastas. Lisaks sellele peab iga kindlustusandja koostama selgitavaid dokumente ja tegema need oma peakontoris üldsusele kättesaadavaks.

| (18) | Jaapani solventsusrežiim areneb. Kindlustusgrupi tasandil täidetavad solventsusnõuded kehtestati 2010. aastal. Alates sellest, kui EIOPA hakkas 2011. aastal vastavalt direktiivi 2009/138/EÜ artiklile 172 hindama Jaapani järelevalvesüsteemi, viib Jaapan oma solventsusrežiimi parandamiseks läbi reforme. 2011., 2012. ja 2014. aastal koostati mitu aruannet ja teostati reaaltingimustes testimist seoses majanduslikul hindamisel põhineva bilansiga. Kavandatavaid muudatusi silmas pidades on põhjust arvata, et Jaapani solventsusrežiimi edasine areng suurendab selle kooskõla direktiiviga 2009/138/EÜ. |
| --- | --- |

(18)

Jaapani solventsusrežiim areneb. Kindlustusgrupi tasandil täidetavad solventsusnõuded kehtestati 2010. aastal. Alates sellest, kui EIOPA hakkas 2011. aastal vastavalt direktiivi 2009/138/EÜ artiklile 172 hindama Jaapani järelevalvesüsteemi, viib Jaapan oma solventsusrežiimi parandamiseks läbi reforme. 2011., 2012. ja 2014. aastal koostati mitu aruannet ja teostati reaaltingimustes testimist seoses majanduslikul hindamisel põhineva bilansiga. Kavandatavaid muudatusi silmas pidades on põhjust arvata, et Jaapani solventsusrežiimi edasine areng suurendab selle kooskõla direktiiviga 2009/138/EÜ.

| (19) | Sellest hinnangust lähtudes tuleks Jaapani kindlustus- ja edasikindlustusandjate solventsusrežiimi käsitada direktiivi 2009/138/EÜ artikli 172 lõike 4 kohastele ajutise samaväärsuse ja direktiivi 2009/138/EÜ artikli 227 lõike 5 kohastele esialgse samaväärsuse kriteeriumidele vastavana. |
| --- | --- |

(19)

Sellest hinnangust lähtudes tuleks Jaapani kindlustus- ja edasikindlustusandjate solventsusrežiimi käsitada direktiivi 2009/138/EÜ artikli 172 lõike 4 kohastele ajutise samaväärsuse ja direktiivi 2009/138/EÜ artikli 227 lõike 5 kohastele esialgse samaväärsuse kriteeriumidele vastavana.

| (20) | Käesoleva otsusega määratud ajutise samaväärsuse ajavahemik peaks vastavalt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 172 lõikele 5 lõppema 31. detsembril 2020. |
| --- | --- |

(20)

Käesoleva otsusega määratud ajutise samaväärsuse ajavahemik peaks vastavalt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 172 lõikele 5 lõppema 31. detsembril 2020.

| (21) | Käesoleva otsusega määratud esialgse samaväärsuse ajavahemik peaks vastavalt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 227 lõikele 6 olema kümme aastat, |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva otsusega määratud esialgse samaväärsuse ajavahemik peaks vastavalt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 227 lõikele 6 olema kümme aastat,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Jaapanis kehtivat solventsusrežiimi, mida kohaldatakse selliste ettevõtjate edasikindlustustegevuse suhtes, kelle peakontorid asuvad Jaapanis ja kelle tegevust reguleerib kindlustustegevuse seadus, loetakse ajutiselt samaväärseks direktiivi 2009/138/EÜ I jaotises sätestatud režiimiga.

Esimeses lõikes osutatud ajutine samaväärsus lõpeb 31. detsembril 2020.

Artikkel 2

Jaapanis kehtivat solventsusrežiimi, mida kohaldatakse selliste ettevõtjate kindlustustegevuse suhtes, kelle peakontorid asuvad Jaapanis ja kelle tegevust reguleerib kindlustustegevuse seadus, loetakse esialgselt samaväärseks direktiivi 2009/138/EÜ VI jaotises sätestatud režiimiga.

Esimeses lõikes osutatud esialgne samaväärsus määratakse 10aastaseks ajavahemikuks, mis algab 1. jaanuaril 2016.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 26. november 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 335, 17.12.2009, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1094/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48).

2

---